natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den europæiske sociale model: myte eller udfordring?
The President of the EESC’s Section for Employment, Social Affairs and Citizenship, Mr Henri Malosse, took part in the conference,‘European social model — myth or challenge?’, which was hosted by the Confederation of Polish Employers in Warsaw on 24 November.
Anne-Marie Sigmund, formand for EØSU, og Juan Somavia, generaldirektør for Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), underskrev i Genève den 1. december 2005 en fælles erklæring om styrkelse af forbindelserne mellem de to institutioner.
The discussion focused on the issue of sustainability of social security systems, demographic change and competitiveness of Europe. In this context, Mr Malosse recalled that the European Union is an unprecedented development in the history of the world, bringing peace and democracy to millions of Europeans.
Kenneth Fraser er ligeledes blevet optaget i EØSU’s Gruppe I (Arbejdsgiverne).
Mr Kenneth Fraser has joined Group I (Employers) of the EESC.
Han har været selvstændig i 30 år og som leder af sit eget managementselskab ydet bistand til mellemstore virksomheder i Skotland og resten af Det Forenede Kongerige.
Mr Fraser has been self-employed for 30 years running his own management service com-pany serving medium-sized businesses throughout the United Kingdom.
Gennem de sidste ti år har Kenneth Fraser fungeret som formand for selskaber, som har befundet sig i en omstillings-, sam-menslutnings- eller overtagelsesproces.
During the last 10 years Mr Fraser has been acting as chairman of companies going through change or in the process of merger or acquisition.
Han har også repræsenteret større britiske venturekapitalfonde.
He has also represented one of the United Kingdom’s major venture capital funds.
Kenneth Fraser får sæde i Økonomisektionen samt Landbrugs- og Miljøsektionen.
Mr Fraser will join the ECO and NAT sections.
Debatten satte fokus på spørgsmålet om bæredygtighed i de sociale sikringssystemer, den demograske udvikling og EU’s konkurrenceevne.
On 1 December in Geneva, EESC President Anne-Marie Sigmund, and Mr Juan Somavia, Director-General of the International Labour Office (ILO), signed a joint declaration on strengthening relations between the two institutions.
I den sammenhæng mindede Malosse om, at EU er et samarbejde uden sidestykke i verdenshistorien, og at det skaber fred og demokrati for millioner af europæere.
In that declaration, the two organisations state their shared wish to increase the opportunities for contact and cooperation, to take better account of the social dimension of globalisation, to ensure respect for fundamental rights, and to promote social dialogue and, more generally, participatory democracy.
EØSU’s svar på »plan D« af Jillian van Turnhout nestene, civil dialog og styrket europæisk social dialog; 2) det skal sikres, at det organiserede civilsamfund og dets repræsentanter bliver hørt i den brede debat.
The Committee’s response to ‘Plan D’ by Jillian van Turnhout be its White Paper on an EU communication strategy, now expected for January 2006. The EESC adopted its response to ‘Plan D’ on 14 December.
Den 13. oktober 2005 vedtog Europa-Kommissionen en meddelelse med titlen »Kommissionens bidrag til tænkepausen og tiden derefter: plan D for demokrati, dialog og debat«.
On 13 October, the European Commission adopted a communication entitled ‘The Commission’s contribution to the period of reflection and beyond: Plan D for democracy, dialogue and debate’.
Dermed var det andet af de tre skridt i Kommissionens strategi taget.
This was the second of three steps in the Commission’s unfolding strategy.
Det første var Kommissionens interne handlingsplan af 20. juli 2005 om forbedring af dens egne kommunikationsaktiviteter.
The first was its 20 July internal action plan on improving its communication activities.
Det tredje bliver
The third will
Blandt de mere detaljerede forslag kan nævnes styrkelse af EØSU-medlemmernes brobyggerfunktion (f.eks. ved almen brug af »elektroniske visitkort« — personliggjorte nyhedsbreve) og bedre udnyttelse af medlemmerne og deres netværk.Vi vil decentralisere nyskabelser som »stakeholderforummet« sideløbende med mere traditionelle høringsmekanismer for at give begrebet »civil dialog« mere dynamik.
Our more detailed proposals include: enhancing the bridging function of the Committee’s members (e.g. generalised use of the ‘electronic visiting card’ — personalised newsletter) as well as a better use of the members and their networks. Innovations such as the stakeholders’ forum format will be decentralised, alongside more traditional consultative mechanisms, so as to put more flesh on the concept of civil dialogue.
EØSU fremsatte allerede i sin udtalelse af 26. oktober 2005 en række detaljerede henstillinger til Europa-Parla-mentet om »tænkepausen« og valgte derfor bevidst at give et kort og rent operationelt svar på Kommissionens meddelelse om plan D. EØSU foreslår nogle få konkrete foranstaltninger, hvor det mener, at det alene eller i samarbejde med de øvrige EU-institutioner kan yde et vigtigt bidrag til den brede debat i tænkepausen og i tiden derefter.
The Committee had already set out a detailed series of recommendations in its 26 October opinion to the European Parliament on the ‘reflection period’and so, with regard to ‘Plan D’, it deliberately opted for a short and entirely operational response to the European Commission’s communication. It sets out a small number of concrete measures where it believes the Committee, alone and in cooperation with the other institutions, could make a significant contribution to the broad debate during the reflection period and beyond.
Gør deltagelsesdemokratiet til virkelighed nu!
Make participatory democracy a reality now!
EØSU foreslår, at EU-debatten føres ind i medlemsstaterne.
The Committee proposes to take the debate on Europe into the Member States.
Vi opfordrer desuden Kommissionen til at fremlægge konkrete forslag, der foregriber forfatningstraktatens bestemmelser om deltagelsesdemokrati, og understreger, at EØSU bør knyttes tættere til alle Kommissionens aktiviteter i medlemsstaterne, også ved at udnytte muligheden for fælles anvendelse af de bevillinger på EU-bud-gettet, der er øremærket til oplysningskampagner på prioriterede områder.
We call on the Commission to come forward with operational proposals so as to anticipate the constitutional treaty’s provisions on participatory democracy and insist on a closer involvement of the Committee in all of the Commission’s activities in the Member States, including the possible joint use of the available credits in the Union’s budget earmarked for priority information campaigns.
De to grundlæggende budskaber er: 1) Forfatningstraktatens bestemmelser om Unionens demokratiske liv bør foregribes gennem delvis virkeliggørelse allerede nu af deltagelsesdemokratiet på grundlag af de to hovedhjør-
The two key messages are: firstly, early implementation of the provisions of the constitutional treaty on the democratic life of the Union by making participatory democracy, by means of the two complementary pillars of civil dialogue and stronger European social
Alle bør deltage i det videnbaserede samfund af Jan Olsson steringer.
Everyone must take part in the knowledge society by Jan Olsson and regions must redirect their public spending to growth-enhancing investments.
Medlemsstaterne bør i samarbejde med private aktører og med støtte fra EU forpligte sig til at gennemføre et »nationalt program til fremme af viden«.
Member States in cooperation with private stakeholders, should commit themselves to drawing up a national programme for boosting knowledge backed by EU funding.
Efter anmodning fra det kommende østrigske formandskab har jeg sammen med mine kolleger Eva Belabed og Joost van Iersel udarbejdet en sonderende udtalelse om vejen til et europæisk videnbaseret samfund.
market that hamper the transition to the knowledge economy must be removed as quickly as possible.
Udtalelsen indgår i vores arbejde med Lissabonstrategien og blev vedtaget med stort flertal den 14. december 2005.
Free movement of labour, researchers and students must be stimulated, accompanied by decent wages and working conditions. The EU, Member States
for det indre marked, som hæmmer overgangen til en videnbaseret økonomi, ernes hurtigst muligt. Den frie bevægelighed for arbejdskraft, forskere og studerende bør fremmes og ledsages af ordentlige lønninger og arbejdsvilkår.
At the request of the forthcoming Austrian Presidency, my colleagues Ms Belabed and Mr Van Iersel and I drew up an exploratory opinion on the road to the knowledge-based society.
EU, medlemsstaterne og regionerne bør omdirigere deres oentlige udgifter til vækstfremmende inve-
This opinion, which forms part of our work in relation to the Lisbon Strategy, was adopted by a large majority on 14 December 2005.
Vi foreslår i udtalelsen, at der skabes et europæisk vidensrum baseret på klart denerede målsætninger, evalueringskriterier og tidsplaner samt en klar ansvarsfordeling.
In our opinion, we suggest that a common European area of knowledge be created, based on clearly defined targets, benchmarks, timetables and clear responsibilities.
Det videnbaserede samfund er et nøglepunkt i Lissabonstrategien og for Europas fremtid.
The knowledge society is a key pillar of the Lisbon Strategy and of the future of Europe.
Kun hvis det lykkes Unionen at mobiliseret alt sit videnspotentiale, kan den gøre sig håb om at bevare sin plads blandt de mest avancerede økonomier i det 21. århundrede.
Only if the EU manages to mobilise its full potential in terms of knowledge, research and innovation can it hope to hold its own among the high-tech economies of the 21st century.
Alle borgere, regioner og sektorer bør tilskyndes til at deltage i det videnbaserede samfund og få del i dets fordele.
Every citizen, every region and every sector must be encouraged to participate in the knowledge society and be able to benefit from it.
Det vil give en enestående mulighed for at bygge bro over eksisterende kløfter.
This will provide a unique opportunity to reduce the divisions that exist.
Et europæisk vidensrum er afgørende for Lissabon-strategiens succes.
Key to the success of the Lisbon Strategy: a European area of knowledge.
I vores udtalelse anbefaler vi, at der bl.a. vedtages følgende foranstaltninger: Først og fremmest skal hindringer
In our opinion, we recommend that a series of measures be adopted.
Uddannelse er også et nøglepunkt.
Above all, obstacles to the internal
Der bør indføres et charter for livslang læring, og det bør understøttes af offentlige og private investeringer samt af strukturfondene.
Training is also a key factor: a charter for lifelong learning should be implemented, supported by public and private investment and the Structural Funds.
Der bør gøres en indsats for at udvikle industriområder, teknologiparker og andre innovative miljøer.
Industrial regions, technology parks and other inno-vation-friendly environments should be encouraged.
Endelig anbefaler vi i vores udtalelse, at der iværksættes en permanent og struktureret debat, der skal motivere beslutningstagere på alle niveauer og fremme dialogen med borgerne.
Finally, our opinion advocates the opening up of an ongoing, structured debate so as to increase the motivation of decision-makers at every level and promote dialogue with the public.
Overgangen til det videnbaserede samfund er en udfordring, som bør være til stede i alle debatter og i borgernes tanker.
The challenge that the move to the knowledge society poses needs to feature in every debate and in the mind of every citizen.
(Fortsat fra side 1)
(Continued from page 1) produced results in line with the direction envisaged and supported by the Committee in its opinions.
klear reaktor (ITER) i Cardarache (Frankrig) var et væsentligt skridt, som EØSU støttede kraftigt.
tant step forward, strongly supported by the EESC.
ITER-reaktoren vil være 2-3 gange større end JET-reaktoren og vil sandsynligvis være færdigbygget om ti år.
The ITER will be two or three times larger than JET and will probably be built in 10 years time.
Forskningscentret JET (Joint European Torus) er i realiteten flagskibet i EU’s fusionsprogram med et hold af over 300 videnskabsmænd.
European Torus) is the flagship of the EU’s fusion programme with a team of over 300 scientists.
Kernefusion åbner en næsten ubegrænset kilde til energi for fremtidige generationer, men rejser også enorme videnskabelige og ingeniørmæssige udfordringer.
Fusion power offers the potential of an almost unlimited source of energy for future generations but it also presents some formidable scientific and engineering challenges.
Det kaldes »fusion«, fordi teknologien er baseret på en fusion af atomkerner som f.eks. hydrogene isotoper for på den måde at frigøre energi.
It is called ‘fusion’ because it is based on fusing light nuclei such as hydrogen isotopes to release energy.
Processen er den samme, som ligger til grund for solens og andre stjerners stråling.
The process is similar to that which powers the sun and other stars.
Beslutningen for nylig om at bygge en international eksperimentel termonu-
The recent decision to build an ITER (international thermonuclear experimental reactor) in Cardarache, France, was an impor-
Transportsektionen havde også en livlig udveksling af synspunkter med unge, højt motiverede forskere fra centret om kvalikationskrav, jobmuligheder, mobilitetskrav og jobtilfredshed.
The TEN section also held a lively exchange of views with some young and highly motivated scientists from the centre on qualification needs, job perspectives, mobility challenges and job satisfaction.
En rundvisning i forskningsfaciliteternes kerne afrundede dette meget interessante besøg på et teknologisk anlæg, som mange forskere betragter som en yderst lovende energikilde i fremtiden.
A tour into the heart of the research facilities completed this very interesting visit of a technological site believed by many scientists to be a highly promising source of energy for the future.
Besøget kastede lys over nogle praktiske aspekter af EØSU’s arbejde
Finally, the visit reflected practical aspects of the EESC’s work, which in this case has
Kernefusion: en af fremtidens energikilder?
Nuclear fusion: an energy source for the future?
Statsstøtte er ikke en mirakelkur. Men fornuftigt og forsigtigt anvendt kan den være med til at give markederne en ny dynamik,« præciserede hun.
State aid is not a miracle cure but if it is used appropriately and with caution, State aid can help provide the boost needed to get markets delivering again,’ she continued.
Neelie Kroes, medlem af Kommissionen med ansvar for konkurrence, gjorde et indlæg på EØSU’s plenarforsamling den 14. december 2005 om »Reform af statsstøtten i lyset af Lissabon-processen med innovation som eksempel«.
On 14 December, European Commissioner for competition, Neelie Kroes, came before the December plenary session of the Committee to speak on ‘State aid reform for the Lisbon Strategy: the case for innovation’.
Indlægget fulgtes af en debat om EØSU’s udtalelse om reformen af statsstøtten (ordfører: Antonello Pezzini).
Her statement was followed by a debate on the EESC’s opinion on State aid reform (rapporteur: Mr Antonello Pezzini, Group I, Italy).
Neelie Kroes takker EØSU for dets støtte til hendes forslag.
Neelie Kroes thanks the Committee for its support and for its proposals.
Neelie Kroes hilste EØSU’s udtalelse velkommen og erklærede, at »Lis-sabon-strategien aldrig har været så aktuel som nu.
Welcoming the EESC’s opinion, Ms Kroes declared that ‘The Lisbon agenda has never been so pressing.
I en situation med vedvarende budgetunderskud, høj arbejdsløshed, ringe produktivitet
Faced with slow growth, lasting budget deficits, high unemployment, poor productivity and ageing
Hun opfordrede EØSU’s medlemmer til at komme med idéer, videreformidle dem og indsamle reaktionerne, og hun opfordrede til et egentligt partnerskab mellem EØSU og de berørte aktører, så rammerne for statsstøtte kunne tilpasses Lissabon-strategiens behov.
She called upon the members of the EESC to generate and disseminate ideas and to collect responses, and to build a true partnership with stakeholders, in order to tailor the State aid framework to the Lisbon context.
Status over arbejdet med Rumænien og Bulgarien et år før tiltrædelsen munikationsstrategi for Bulgariens tiltrædelse af EU.
A year before accession — the results of work with Romania and Bulgaria
Interview med Varfalvi, medformand for Det Blandede Rådgivende Udvalg EU-Rumænien
Interview with Mr Varfalvi, Co-President of the EU–Romania JCC
Hvilken form tog det organiserede civilsamfunds deltagelse i tiltrædelsesforhandlingerne og mere generelt i Deres hjemlands politiske processer?
How was the participation of organised civil society in the negotiations for joining the EU and, more generally, in your country’s political processes?
Samarbejdet med EØSU har været en åben dør til EU og har endda fået os til gradvis at ændre vores arbejdsmetoder.
way the EU works. Cooperation with the EESC has enabled us to see the EU from the inside and even led us to change the way we do things.
Debatterne i det blandede rådgivende udvalg har gjort det nemmere for os realistisk at vurdere, hvor langt vi er nået i vores udvikling. Ja, de har ligefrem fået os til at føle os velkomne i Europa.
The discussions within the Joint Consultative Committee have made us evaluate more easily and practically the stage we have reached in our development and, why not say it, have given us the sense that Europe wants us.
Vores deltagelse som observatører i EØSU’s arbejde i de kommende måneder og år vil sandsynligvis hjælpe os med at forbedre vores aktiviteter.
Participation as observers in the EESC’s work over the coming period will probably help us improve our activity.
Deres deltagelse i det blandede rådgivende udvalg gør Dem til ekspert i europæiske anliggender.
Your participation in the Joint Consultative Committee makes you an expert on Europe.
Hvordan ser De Deres rolle efter EU-tiltrædelsen?
How do you see your role after EU accession?
EU-tiltrædelsesprocessen afføder mange ændringer i Deres hjemland.
The process of joining the EU is leading to many changes in your country.
Hvad er efter Deres mening de største ændringer for det organiserede civilsamfund?
In your opinion, what are the biggest changes for organised civil society?
Civilsamfundets organisationer har været repræsenteret i forskellige strukturer såsom arbejdsgrupper for forskellige forhandlingskapitler, ad hoc-grupper, EU’s Ministerråd (kommunikationsministrene) og tilsynsudvalg for Phare- og Sapard-programmerne. Desuden har de deltaget i organer, som udarbejdede den nationale udviklingsplan og sektorstrategierne, og i de rådgivende udvalg for rådene for regionaludvikling af de seks programmeringsregioner.
Civil society organisations have been represented in various structures, such as: working groups for different negotiation chapters, ad hoc groups, a European Communication Council, monitoring committees of the Phare programme and Sapard programme, as well as in structures for the working of the national development plan, of the sectoral strategies and in the consultative councils with the councils for regional development of the six regions for planning.
Selv om der generelt bliver lyttet til organisationerne, bliver deres synspunkter sjældent tilgodeset.
However, in general their opinion is listened to but rarely taken into consideration.
Efter min mening kan EU-tiltrædelsen kun blive vellykket, hvis regeringen bliver bakket aktivt op af civilsamfundet.
To my mind, accession to the EU can only be successfully achieved if the government has the active support of civil society.
Hvilke udfordringer står Bulgarien stadig over for?
What are the challenges you are still facing?
Som repræsentant for Det Økonomiske og Sociale Råd i Rumænien mener jeg, at det er meget vigtigt, at vi efter tiltrædelsen kan være med til at styrke det europæiske civilsamfund med vores erfaringer og få del i medlemmernes positive erfaringer.
As a representative of the Romanian ESC, I believe it is very important to be able after accession to participate, using our experience, in supporting the position of European civil society and also to draw on the positive experience of the members.
EØSU er det forum, hvor civilsamfundet kommer til orde og forsøger at udøve ind-ydelse på EU’s politikker.
The EESC is the platform from which civil society expresses its opinions and tries to influence EU policies.
Jeg finder det derfor særdeles vigtigt — i betragtning af, hvad der står på spil — at de kommende rumænske medlemmer af EØSU kan tilkendegive deres synspunkter på en professionel måde.
Thus, I believe it is extremely important, taking into account the implications, for the future EESC Romanian members to express their points of view in a professional manner.
Personligt betragter jeg ikke mig selv som ekspert i europæiske anliggender, men min deltagelse i EØSU’s arbejde giver mig i sig selv mulighed for at tilegne mig viden på området og forsøge at anvende denne viden i såvel mit hjemland som i EØSU.
Personally, I do not consider myself an expert in European issues, but the participation in EESC work itself offers me the possibility to acquire knowledge in the field and try to use this both in the country and in the EESC.
Man kan sige, at arbejdsgiversammenslutningerne og fagforeningerne i dag er organiserede, selv om forbedringer stadig er mulige. Organisationen af den »tredje part« er derimod stadig utilstrækkelig, hvilket gør det problematisk at finde aøsere for regeringens repræsentanter i det nationale økonomiske og sociale udvalg.
While we can say that unions and employers’ associations are organised at present, with the observation that this organisation could still be improved, other interest groups are not yet sufficiently organised in Romania, which even generates problems as regards finding partners to replace the government representatives on the Economic and Social Council.
Et stort problem, som Rumænien har stået over for de sidste 15 år, er den retlige usikkerhed.
A great problem Romania has had to face over these 15 years is legal instability.
Der er dog sket forbedringer på dette område takket være tiltrædelsesforhandlingerne.
Through the negotiation of the accession chapters, this situation has significantly improved.
Den betydning, som EU tillægger civilsamfundet, har imidlertid også haft en positiv indvirkning på den sociale dialog.
On the other hand, the importance granted in the European Union to civil society has also had a positive effect on social dialogue.
Tiltrædelsesprocessen har ligeledes ført til en meget bedre informationsformidling.
The accession process has also had the effect of much better information.
På denne baggrund kan vi bestemt sige, at der har været positive virkninger.
We can therefore definitely say that the effects have been positive.
Interview med Jeliazko Hristov, medformand for Det Blandede Rådgivende Udvalg EU-Bulgarien
Interview with Mr Jeliazko Hristov, Co-President of the EU–Bulgaria JCC
Hvis man spørger det bulgarske samfund, vil det være korruption, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, reformer af retssystemet, forbedring af miljøet og færdiggørelse af arbejdet i forbindelse med den fælles landbrugspolitik i EU.
If Bulgarian society is questioned, then it is areas such as corruption, the struggle against organised crime, reforms in the legal system, improvement of ecological standards and completing work in the field of the joint agricultural policy with the EU.
Arbejdstagerne, arbejdsgiverne og fagforeningerne står over for en række udfordringer, som vil vokse efter EU-tiltrædelsen.
There are impending challenges for workers, employees and the trade unions, and these will become stronger after EU accession.
Beskæftigelsen vil desværre falde i nogle sektorer, navnlig i dem, hvor opfyldelsen af Fællesskabets normer kræver yderligere investeringer, og hvor dette vil medføre en ny beskæftigelsesstruktur.
Unfortunately, there will be a reduction in employment in some sectors, particularly where compliance with EU standards requires additional investment, and this will lead to a new restructuring of employment.