natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De overordnede burde støtte mellemste ledere i større udstrækning.
Superiors should give more support to middle managers.
I de fleste organisationer er ledere stadig utilstrækkeligt uddannet i sociale og tilsynsførende færdigheder.
In most organizations managers are still inadequately trained in social and supervisory skills.
I denne henseende vil le det være fordelagtigt med uddannelsesprogrammer, som går ud på, hvorledes overordnede kan diskutere problemerne med de underordnede på en understøttende måde.
Educational programmes concentrating on how superiors can discuss problems with subordinates in a supportive way could be useful in this respect.
ARBEJDERE OG STRESS af HORST MAYER
WORKERS AND STRESS BY HORST MAYER
Industriprojekt: "Nye arbejdsstrukturer i konfektionsindustrien"*
Industrial project: "New work structures in the garment industry"*
Fællesprojektet, 'Wye arbejdsstrukturer i konfektionsindustrien" er en del af den forbundstyske regerings forsknings- og udviklingsprogram med sigte på en menneskeliggørelse af arbejdslivet.
The joint project "New work structures in the garment industry" is part of a research and development programme of the German Federal Government aimed at the humanisation of working life.
De forbundstyske ministre for hhv. arbejde og sociale anliggender og forskning og teknologi forelagde oprindeligt programmet i maj 1974. Til dette handlingsprograms formål har ministrene tilsammen etableret følgende mål sætninger:
This programme was first submitted in May 1974 by the Federal Ministers for Labour and Social Order and Research and Technology.
- at etablere data vedr. beskyttelse, normer og minimumspræstationer, der kræves af maskiner, installationer og arbejdspladser;
- to establish protection data, standards and minimum performance required of machinery, installations and work places;
- at udvikle arbejdsteknologier, der passer til mennesket;
- to develop work technologies suited to man;
- at udarbejde forslag og modeller for joborganisation og arbejds pladsens indretning;
- to develop proposals and models for job organisation and design of the work place;
- at udbrede og anvende videnskabelige resultater og driftserfaringer (Pohl er, 1979),·
- to disseminate and apply scientific findings and operation experien ces (Pohler, 1979).
Projektet, "Nye arbejdsstrukturer i konfektionsindustrien",blev iværksat på grund af klager fra arbejdsgivere og arbejdstagere over personaleproblemer inden for produktionen.
The project "New Work Strcutures in the Garment Industry" was instigated by complaints from employers and employees about personnel problems in production.
For arbejdstager nes vedkommende drejede de vigtigste klager sig om stress, tidspres, monotoni, mangel på sociale stødpuder og hyppig, stærk træthed; ar bejdsgiverne var utilfredse med manglen på produktionsfleksibilitet, nedsat kvalitetsfornemmelse blandt arbejderne, samt omfattende gen-, nemtræk, kombineret med forsømmelser og produktionssvingninger, som alt fandt sted samtidigt med en markedssituation, der var stadigt mere konkurrencepræget.
On the part of the employees, the principal complaints were about stress, time pressure, monotony, a lack of social buffers, and frequent exhaustion; the employers deplored the lack of production flexibility, a reduced sense of quality amongst workers and a high product turnover time, combined with absenteeism and fluctuation, all this with a constantly increasing competitive market situation.
"Subventioneret af Forbundsministeren for Forskning og Teknologi, Vesttyskland, subsidiehenvisning nr. 01HB327A-ZA-TAP-0012.
* Subsidised by the Federal Minister of Research and Technology, Germany, Subsidy reference number 01HB327A-ZA-TAP-0012.
Dette havde to følger for den tyske konfektionsindustri: for det første en højere pro duktkvalitet; for det andet forbedret fleksibilitet i fabrikationsprocessen.
This had two consequences for production in the German garment industry: firstly, a higher product quality; secondly, improved flexibility of the manufacturing process.
Her især bør projekter til en menneskeliggørelse af ar bejdslivet i konfektionsindustrien ikke så meget anses for at være en "luksus"-foranstaltning, fremtvunget på -grund af den almene ud vikling i 'værdier og socialpolitikkens særlige foranstaltninger, men snarere som en vigtig, "fornuftsbestemt" politik til arbejdsstyrkens udnyttelse, baseret på økonomisk og socialstrukturel udvikling.
Here particularly projects for the humanisation of working life in the garment industry should be considered less as a "luxury" measure forcibly brought about through a general development of values and special measures of social policy, which tend to jeopardize profitability, but rather as an essentially "rational" workforce utilization policy founded on economic and sociostructural development. (Gebbert et al, 1979).
Indledende planlægningsundersøgelser viste, at fabrikationsområderne med udbredt arbejdsdeling, tilrettelagt for mellemstor og stor pro duktion, ikke længere uden videre kan klares, hvis produktionen på lavt plan stiger, selv om udnyttelsen af arbejdsstyrken kan varieres.
Preliminary planning investigations showed that manufacturing areas with a very high degree of division of labour, designed for medium and large-scale production, can no longer be handled easily if small-scale production increases, even if the workforce can be utilized variably.
Hertil kommer, at der var betydelige vanskeligheder med et præstationslønsystem, afpasset efter mængdeydelse.
In addition, there was the considerable difficulty of an incentive wage system geared towards quantity output.
Dette system har vist sig at være uegnet, fordi en fleksibel udnyttelse af arbejdsstyrken forhindrer arbejderne i at opnå deres normale løn på grund af hyppige omflytninger og nyligt introducerede arbejdsprocesser.
This system has proved inadequate because flexible utilization of the workforce prevents workers from achieving their usual wage due to frequent transfers and newly introduced work steps.
Resultatet var følgende væsentlige stressfaktorer:
The following main stress factors resulted:
- en stadig tiltagende intensivering af arbejdet; - gradvis større tab af kontrollen over ens egne handlinger og autonomi (specielt autonomi m.Jt.t. tid); - stadig større fragmentering af det faktiske arbejde; -afbrydelse i vedkommende personers forhold til deres eget selv, samt til verden i almindelighed; - tiltagende mangel på ligevægt og disintegration af arbejdernes personlighed.
- A growing loss of control over one's own action and autonomy (in particular autonomy with respect to time);
Opgaven var derfor at forsyne arbejderen med flere muligheder for selvhævdelse i sine handlinger med variere*"* objektive niveauer, specielt m.h.t. at kunne magte et job - med andre ord at gøre arbejde ren effektiv igen.
The task therefore was to provide the worker with more opportunity for self-realisation in his actions with the most varied objective levels, particularly in relation to mastering a job, i.e. to make him competent again. The aim was no longer to be the optimization and
Formålet skulle ikke længere være en optimering og isoleret udførelse af een individuel flytning, men tværtimod en sikring af den personlige tid, den personlige rytme og de personlige arbejdsmetoder.
141 isolated execution of a single individual movement, but rather the safeguarding of personal time, personal rhythm and personal working methods; but there is much more: thinking, organizing, looking for the most rational methods, etc. (cf_.
Det drejer sig dog om meget mere: at tænke, organisere, søge- efter de mest rationelle metoder o.s.v. (jfr. Mayer og Jungmann, 1979).
Mayer and Jungmann, 1979).
Man identificerede et yderliger mål: at reducere de betingende faktorer for unaturlige krav til arbejderen, der - set som funktionen af vort stærkt præstationsprægede samfund med sigte på økonomisk vækst - er ved at få overhånd og ikke til at kontrollere, mens må let skulle være en socialøkonomisk optimering med det bedst mulige helbred og velvære til følge.
A further goal was identified: to reduce the conditioning factors for unnatural demands on workers which, in terms of the functioning of our high-performance society, oriented towards economic growth, are rampant and out of control, while socioeconomic optimisation was to be aimed for so also were health and wellbeing to be maximised.
Eftersom det var projektets hensigt at undersøge problemerne i hele industrigrenen samt ændringerne i denne, omfattede det seks forskel lige fabrikker fra seks forskellige sektorer (herre- og drengebeklædning, damebeklædning, faglige og sportsklæder o.s.v.).
Since the project's intention was to probe into the problems of the entire industry and its changes, six different factories from different sectors (men's and boys wear, ladies' wear, professional and sportswear, etc.) were included.
Det var forsk ningens målsætning at udføre en analyse af den aktuelle situation på hver enkelt fabrik, ud fra hvilken omlægningsforanstaltninger skulle træffes med ovennævnte mål for øje.
The research objective was to carry out a Present State analysis in each individual factory, on the basis of which con version measures with the above goals in mind were to be taken.
Endelig skulle en undersøgelse af fremtidsudsigterne føjes til denne analyse efter et tilstrækkeligt tidsforløb, for at man således kunne kontrollere ændringerne.
Ultimately a Future State Survey was to be added after a sufficient lapse of time, so as to control the changes.
Undersøgelsen skulle fokusere på de karakteristiske træk inden for medicin, sociologi, forretningsadministration, teknologi og økonomi.
The survey was to focus on medical as well as sociological, business administration, technological and economic characteristics.
TABEL 14 OVERSIGT OVER DE SEKS UNDERPROJEKTER, DER DANNER HELE DETTE PROJEKT
TABLE 14
Reformerende foranstaltninger ergonomiske forbedringer o* o aendringer i ledelses strukturen, ergonomiske forbedringer gruppearbejde, udvidelse af arbejdsområde, arbej dsberigelse, ergonomiske forbedringer udvidet arbej dsområde, arbejdsberigelse, ergonomiske forbedringer berigelse, overdragelse af beslut ningsfunktioner, ergonomiske forbedringer afsluttet afsluttet påbegyndt
Reform measures group work, group work, extended scope of gr«up work, ergonomic improve group work, changes in the manage work, enrichn ment of work, ergonomic improvements ment structure, ments ergonomic improvements extension of work scope, work enrichment, ergonomic improvements work enrichment, delegation of dispositional functions, ergonomic improvements completed completed
Situationen i Øjeblikket omlaegning finder sted i Øjeblikket omlaegning finder sted i Øjeblikket omlaegning finder sted i Øjeblikket
Present status in process of conversion in process of conversion in process of con version
Arbejdernes forskellige klager
Workers' complaints and grievances
Bort set fra miljømæssige indflydelser, så som belysning, klima og støj, findes der også fysiske stressfaktorer i konfektionsindustrien.
Apart from environmental influences, such as lighting, atmosphere and noise there are also physical stress factors to be found in the garment industry.
Disse dækker eensidet muskelarbejde, kropsstilling, statisk arbejde, råmaterialeforsyning og betjeningen af maskiner.
These are unilateral muscle work, body posture, static work, raw material supply and running the machines.
De naturlige psykologiske stressfaktorer er: begrænset handlingsfrihed, forholdet til kolleger og overordnede, tidspres, mangel på sociale stødpuder o.v.s.
The inherent psychological stress factors are: limitation of freedom of action, relationships with colleagues and superiors, time pressure, a lack of social buffers, etc.
Disse indflydelser kan variere i deres indflydelse på de enkelte men nesker, alt efter vedkommendes konstitution, temperament og motivation.
These influences can vary in their effect on the individual person depending on individual constitution, disposition and motivation.
Der sker desuden et konstant samspil mellem disse indflydelser og levevilkårene uden for arbejdspladsen.
Furthermore, there is a constant interaction between these influences and living conditions outside work.
De som oftest angivne, forskellige fysiske klager over ubehag blandt konfektionsindustriens arbejdere er opstillet på liste efter hyppig hed.
The physical grievances and complaints about discomforts by workers in the garment industry quoted most frequently have been listed in order of frequency.
Træthed Skulder-,nakke- og rygsmerter Forkølelser med dertil hørende bivirkninger Sensorisk overfølsomhed Nervøsitet Hurtig udmattelse under arbejdet Hjertebanken Hovedpine Hudproblemer Reducerede fysiske evner Følsomhed over for smerter Hævede ben Forstoppelse
Fatigue Shoulder, neck and backaches Colds and pertinent effects Sensory hypersensitivity Nervousness Rapid exhaustion at work Palpitations Headaches Skin problems Reduced physical capacity Sensitivity to pain Swollen legs Constipation Irregular sleep
Det var imidlertid ikke altid umiddelbart muligt at sætte klagerne i forbindelse med årsagsbestemte, stressende indflydelser eller syg domme.
It was not always immediately possible, however, to associate complaints with causal stressful influences or illnesses.
Klager er ofte udtryk for erhvervsmæssige ængstelser, psykologisk fortvivlelse og frem for alt hjælpeløshed.
Often complaints are the expression of professional worries, psychological misery and, above all, helplessness.
Det sker, at en erkendelse af kendsgerningen, at klager over stress forbliver upåagtede, tillige med en vis manglende evne til at udtrykke sig i ord eller overvinde besværlighederne og ingen mulighed for
The recognition of the fact that complaints about stresses remain unheeded, together with a certain inability to express in words or to overcome the hardships and the lack of opportunity for self-realisation, lead at times to physical expression.
Sidstnævnte beskrives ofte som et "psykosomatisk syndrom".
The latter is often described as a "psychosomatic syndrome".
Det formodes, at tendensen til klager frem for alt afspejler "psyko-sociale" stress, konflikter og heraf følgende ubehag.
It is assumed that the tendency to complain reflects above all "psycho-social" stresses, conflicts and the ensuing discomforts.
Følgelig dominerer tilbøjeligheden til en såkaldt "somatisering" - legemliggørelsen af psykologiske og sociale konflikter.
Thus, the tendency for socalled "somatisation" - the embodiment of psychological and social conflicts - is prominent.
Det be tyder, at frygten ikke kommer til udtryk, hvor den eksisterer.
This means that where fear occurs it is not expressed.
I stedet hører man klager over hjertebanken og hjertesmerter.
Instead, there are complaints about palpitations and heart pains.
Hvor der opstår træthedsfornemmelser og dvaskhed, henviser klagerne til "tunghed i leddene".
Where feelings of tiredness and listlessness appear, it is "heavy limbs" which the complaints are about.
En faktoranalyse af de ytrede klager afslørede, at disse resultater ikke afspejler en klinisk syndromatisk orden, men vist nok snarere en arbejdsspecifik struktur.
A factor analysis of the complaints voiced revealed that these results did not reflect a clinical syndromatic order, but rather showed a workspecific structure.
Klagemønstret udviser således ikke en kombination af individuelle udtalelser, som er for-r ståelige i en faktisk medicinsk betydning.
The complaint pattern therefore does not corres pond to a combination of individual statements which are comprehensible in the actual medical sense.
Hvad vi har med at gøre er snarere en sammenhobning i flere lag af aktiviteter eller endog fabriksspecifike stress.
We are rather dealing with multi-layered conglomerations of activity or even plant-specific stresses.
For syerskernes vedkommende er disse f.eks. resultatet af en spændt holdning, stor belast ning på grund af tidspres og store arbejdshastigheder under men neskeligt utilfredsstillende forhold.
In the case of seamstresses these are, e.g. the expression of a tense posture, high strain because of time pressure and high working speed under humanly unsatisfactory conditions.
Det kan antages, at arbejdsvilkårene - bort set fra subjektive indtryk af stress og klager - også forårsager en række helbredsændringer, som omfatter alt fra overanstrengelse og udmattelse til varigt reduceret præstation.
One may assume that the working conditions, apart from subjective impressions of stress and grievances, also effect a series of health changes - which embrace everything from overstraining and exhaustion through to permanently reduced performance.
Tab af perspektiv og selvudfoldelse fører ofte til en tilstand af håbløshed, der kulminerer
The loss of perspective and self-realisation often leads to a state of hopelessness culminating in an inadequate perception of illhealth warning signals.
Af denne grund er det altid nødvendigt at tage hensyn til for­sømmelses­ og sygeorlovsproblemer i alle undersøgelser af stress, der udføres på stedet.
For this reason it is necessary always to consider in any field research into stress the problem of absenteeism and sickleave.
Vi ønsker derfor blot her at se på de hyppigste, akutte diagnoser, idet det dog bør huskes, at vi udelukkende har med arbejdere at gø­re, som ikke er på sygeorlov.
We therefore will only look at the most frequent acute diagnoses here, bearing in mind that we are dealing exclusively with workers who are not on sickleave.
Der blev ikke taget hensyn til influ­enza og forkølelser.
Not taken into consideration in this compilation were influenza and colds.
I Tabel 15 sammenlignes resultaterne fra kon­fektionsindustrien med resultaterne af to yderligere projekter, idet vi således­ kan skelne mellem tre forskellige punkter af betydning for stress i arbejdslivet.
The findings from the garment industry project are to be compared with the findings from two further projects in Table 15, because here we can discern three differing centres of gravity for stress in working life. The two projects in question are
Vedkommende to projekter var et til men­neskeliggørelse af forholdene på et støberi (Mayer et al., I98O), samt forskningsresultaterne på et ekspeditionskontor inden for det forbundstyske postvæsens telekommunikationssektor (Mayer et al., 1979).
145 a humanisation project in a foundry (Mayer et al, 1980) and the findings from a telecommunications enquiries office of the German Federal Post Office (Mayer et al, 1979).
TABEL 15 FREKVENSEN AF AKUTTE DIAGNOSER I KONFEKTIONSINDUSTRIEN, SAMMENLIGNET MED ARBEJDERNE PÅ" ET STØBERI OG PÅ ET EKSPEDITIONSKONTOR I TELEKOMMUNIKATIONSSEKTOREN
TABLE 15
Skulder­, nakke­ og armsyndrom
Shoulder, neck, arm syndrome
I støberijobbene er de dominerende faktorer tungt fysisk arbejde, tillige med belastninger fra det ubehagelige miljø og en stor ri- · siko for ulykkestilfælde.
In the foundry jobs the dominating factors are heavy physical work as well as unfavourable environmental strains and a high accident risk.
Resultatet er store svingninger i visse afdelinger og tidlige tegn på helbredsforringelse.
From this a high fluctuation in certain departments and early signs of health deterioration ensue.
Projektet på telekommunikationssektorens ekspeditionskontor var en følge af prekære personaleforhold inden for det forbundstyske postvæsen, idet et meget stort antal sygeorlovstilfælde på indtil 50% gik hånd i hånd med betydelig faglig utilfredshed.
The telecom enquiries project was born out of a precarious personnel situation at the German Federal Post in that an extremely high sickleave ratio of up to 50% went hand in hand with considerable professional dissatisfaction. The cause for this lay in cognitive,
Årsagen hertil var kognitivt, sprogreguleret arbejde ved mikrofilmaflæsningsmonitoren med betydeligt mentalt stress.
146 linguistically regulated work at the microfilm reading monitor with substantial mental stresses.
Der var desuden in gen overensstemmelse mellem de af arbejdstagerne forventede og de faktisk krævede kvalifikationer.
There was, furthermore, a discrepancy between the qualifications required in workers, and those called upon in reality.
Åreknuder, tillige med tandundersøgelsesresultater (ikke specificeret her) og adipositet (fedme) står øverst på listen i konfektionsindustrien og forekommer oftere hos mænd end hos kvinder. Næst på listen står overaktive skjoldbruskkirtler, efterfulgt af maveproblemer og stofskiftelidelser.
Varicosis, together with the dental findings not detailed here and adiposis, head the list in the garment industry, occurring more often in men than in women, followed by hyperthyroidism, then stomach problems and metabolic diseases.
Først herefter bliver skulder, nakke- og armsyndromet subjektivt dominerende (13% kvinder, 12,3% mænd), fulgt af for højt blodtryk og problemer med knæ- og albueled. Hos mændene er de forholdsmæssige tal anderledes.
Only then appears the shoulder, neck and arm syndrome subjectively predominant (13% in women, 12.3% in men) followed by high blood pressure and problems with joints in the knee and elbow range.
Skjoldbruskkirtelproblemer er f.eks. ikke så fremherskende, hvorimod for højt blodtryk, leverproblemer, hjerte- og kredsløbsforstyrrelser, bronkitis og åndedrætsbesværligheder var stærkere repræsenteret end hos kvinderne.
In men the proportions are different, i.e. thyroid problems are not as prominent, whereas hypertension, liver problems, cardiac and circulatory disorders, bronchitis and ventilation disorders are more strongly represented than they are in women.
Ved en sammenligning mellem kvindelige arbejdere i konfektionsindustrien og kvinderne, der arbejder på telekommunikationssektorens ekspeditionskontor, ses det, at en højere gennemsnitsalder, mindre trange fodstillinger og mindre tid tilbragt i stående stilling resulterer i betydeligt færre åreknudetilfælde.
When comparing female workers in the garment industry with the women working in the telecom enquiries office, one can see that a higher average age, less cramped foot posture and reduced time spent in a standing position result in a considerably lower incidence of varicosis.
Tilfældene med et skulder, nakke- og armsyndrom var også færre; ledlidelser og struma er ubetydelige.
There are also fewer shoulder, neck and arm syndromes, arthro pathies are negligible as well as struma.
Med 38% har stofskifteresultaterne dog nået foruroligende højder, mens hjerte- og/eller kredsløbsbesværligheder samt mavelidelser er sjældne.
With 38%, however, meta bolic findings have reached a threatening proportion, whilst cardiac and/or circulatory findings and stomach problems are rare.
Ved en sammenligning mellem mandlige arbejdere i konfektionsindustrien og støberiarbejderne udviser sidstnævnte typiske problemer
When comparing male workers in the garment industry with foundry workers, the latter display the typical problems of heavy work and shift work: arthropathies and metabolic incidences, hepatopathies and gastro-intestinal problems.
Med 12,7% forekom mer bronkitis også ret ofte.
With 12.7% bronchitis also occurs relatively frequently.
Åreknuder er forholdsvis sjældne med 7,9%, og der findes ingen problemer med skjoldbruskkirtlen.
Varicosis is found comparatively seldom with 7.9% and there are no thyroid problems.
Man har sammenlignet de seks områder med den største udbredelse af: hjerte/kredsløb (H/C),'lunger (LU), øvre maveregion (UR), stofskifte (m), understøttende holdnings- og bevægelsesapparat (SPL) og blodtryk (BP).
The six areas with the highest incidence have been compared: Heart/ circulation (H/C), Lung (LU), upper abdominal region (UR) ,
ANTALLET AF INDIVIDUELLE FORSKNINGSRESULTATER, SOM KRÆVER REGULERING AF VISSE ORGANER BLANDT ARBEJDERE I KONFEKTIONS­INDUSTRIEN, PÅ" ET EKSPEDITIONSKONTOR I TELEKOMMUNIKATIONS­SEKTOREN OG PÅ ET STØBERI
INCIDENCE OF SINGLE FINDINGS REQUIRING CONTROL IN VARIOUS ORGAN AREAS WITH WORKERS IN THE GARMENT INDUSTRY, IN A TELECOM ENQUIRIES OFFICE AND IN A FOUNDRY
Det ses ganske klart, at antallet af hjerte/kredsløbsresultater ikke adskiller sig ret meget fra hinanden.
It shows very clearly that the incidence of cardiac/circulatory findings does not differ very much.