natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Health Action Zones(HAZ’er) er partnerskaber mellem flere forskelligeinstitutioner, der er placeret i nogle af de socialt dårligststillede områder i England, og deres mål er at tage fat påde sundhedsmæssige uligheder gennemmoderniseringsprogrammer inden for social- ogsundhedsområdet, der skal dække et bredt spektrum afudsatte unge, som kunne risikere at misbruge stoffer (130 projekter og initiativer i de 26 HAZer). »Connexions«er en støtte- og rådgivningstjeneste i Det Forenede Kongerige for unge i alderen 13-19 år, som omfatteridentifikation af udsatte unge og foretager henvisninger tilspecialiserede narkotikatjenester.
Connexions is a United Kingdom support and advice service for young peopleaged 13–19 that incorporates the identification of youngpeople at risk and makes referrals to specialist drugservices.
27 sådanne partnerskabervar klar i 2002, og yderligere 20 ventes etableret i 2003.
Twenty-seven partnerships were operational in2002, with another 20 expected to be introduced by 2003.
I Det Forenede Kongerige foretog samtligenarkotikaindsatsgrupper (Drug Action Teams) (DAT) envurdering af de unges behov i 2001 og skal via Young People Substance Misuses Plans (YPSMPS) planlægge tilbudtil de unge, bl.a. almene forebyggende tjenester ogbehandling for stofmisbrug, i henhold til lokale behov.
In the United Kingdom, all drug action teams (DATs)conducted a young people’s needs assessment in 2001andare required, through young people substance misuseplans (YPSMPs), to plan services for young people fromuniversal prevention services through to substance misusetreatment services, which are based on local need.
Mobile centre, der er rettet mod unge på gaden, samarbejderi Østrig tæt med andre relevante hjælpeorganisationer om atyde assistance til stofbrugende teenagere og unge voksne pået tidligt stadium. Det forventes, at den geografiske dækning
In Austria, mobile centres targeting young people in thestreets are working in close cooperation with other relevanthelp organisations to provide assistance to drug-usingadolescents and young adults at an early stage.
18 3 af disse centre fremover vil blive øget (
It isanticipated that the geographical coverage of these centres will increase in future (183
Et ønske om narkotikabehandling er en vigtig indikator forstofafhængighed og stort behov.
Demand for drug treatment is a significant indicator of drugdependency and severe need.
I 2001 tegnede unge op til19 år sig for knap 10 % af det samlede antal ønsker omspecialbehandling for narkotikamisbrug i EU. Overhalvdelen af disse unge mennesker fik behandling forcannabis som deres primære stof.
In 2001 in the EU, youngpeople up to the age of 19 accounted for just under 10 %of the total reported specialist drugtreatment demand.Over half of these young people were receiving treatmentfor cannabis as their main drug of use.
Næsten en fjerdedel fikbehandling for opiatproblemer, og resten var ligeligt fordeltpå behandling for brug af kokain og andre stimulerendestoffer.
Nearly a quarterwere being treated for opiate problems, and the remainderwere evenly divided between treatment for use of cocaineand other stimulant drugs.
Der er dog nationale variationer, og Irlandbehandler således en større andel af unge end noget andetland i EU. Behandlingen af unge under 18 år kompliceresbl.a. af forældrenes accept og bekymringerne ved atordinere substitutionsstoffer, idet der manglerfyldestgørende forskning i effekten af disse stoffer på dennealdersgruppe.
However, there are nationalvariations; for example, Ireland treats a larger proportionof young people than any other country in the EU.Treatment for under-18s is complicated by issues ofparental consent and concerns about prescribingsubstitution drugs in the absence of adequate research intothe effects of such drugs in this age group.
De fleste unge i behandling med alvorligenarkotikaproblemer indgår i normale behandlingsforløb.
Most youngpeople in treatment with severe drug problems attendordinary treatment settings.
Walkers-ungdomscaféerne (184) i Finland går ind tidligt iforløbet og opererer i dag på 24 forskellige steder.
In Finland, Walkers youth cafés (184) provide earlyintervention and currently operate in 24 localities.
Her spillerfrivillige, uddannede voksne med støtte fra uddannedeungdomsmedarbejdere en stor rolle.
Animportant role is played by trained adult volunteerssupported by youth work professionals.
Der er blevet gjort enindsats for at gøre ungdomscafeerne til sikre mødesteder.Tilsvarende findes der i en regional sundhedssektor i Irland en Health Advice Café med det formål at tilvejebringekombinerede forebyggelses- og sundhedstilbud, som ungemennesker har direkte adgang til.
An effort has beenmade to develop the youth cafés into safe meeting places.Similarly, in one regional health board area in Ireland ahealth advice café, which aims to provide a combinedprevention and direct access health service for youngpeople, is in place.
I Norge findes der opsøgende tjenester i de fleste størrekommuner.
In Norway, most large municipalities have outreachservices.
Deres formål inkluderer forskellige præventiveinitiativer rettet mod større børn og unge samt rådgivningog henvisning til støtte- og behandlingstjenester.
Their objectives include various preventativeinterventions aimed at older children and young people aswell as counselling and referral to the support andtreatment services.
I nogle lande er der udviklet specialiseredebehandlingstilbud.
Specialised treatment services have been developed in somecountries.
I Nederlandene er der eksempelvis enmindre klinik, som retter sig mod de 13-18-årige.
For example, in the Netherlands, there is a smallscale clinic targeting 13- to 18-year-olds.
I Finlandlægges der særlig vægt på et vedvarende og intensivtpsykosocialt behandlingsforløb med nødvendiginstitutionsbehandling. Baseret på oplysninger fra 1999 varder seks behandlingsenheder for unge stofmisbrugere med ialt 40 sengepladser.
In Finland, specialemphasis is on a sustained and intensive psychosocialtreatment continuum, with necessary institutional treatment.Based on 1999 information, there were six treatment units foryoung substance abusers, with a total of 40 beds.
Derudover var der tre opdragelseshjemmed speciale i narkotikabehandling og i alt 23sengepladser.
In addition,reform schools had three units specialising in drug treatment,with a total of 23 beds.
I Luxembourg findes der et specialcenter, ogher er 43 % af klienterne under 16 år. I Grækenland er enhurtig indsats rettet mod stofbrugende teenagere og deresfamilier (familieterapi) såvel som mod unge, der er på kantmed loven.
In Luxembourg, there is one specialistcentre, 43 % of whose clients are under the age of 16 years.In Greece, early interventions are aimed at adolescent drugusers and their families (family therapy), as well as atadolescents who have problems with the law.
Nogle medlemsstater tilbyder specifik støtte, undervisningog opsøgende initiativer til udsatte unge, herunder ungelovovertrædere.
Some Member States provide targeted support, trainingand outreach programmes for at-risk young people such asyoung offenders.
Et vigtigt resultat af disse initiativer harværet at nedbringe antallet af unge, der straffes for begåetkriminalitet.
A major impact of some of theseinitiatives has been to reduce the number of young peoplereceiving criminal sentences.
Disse initiativer skal være alternativer til lovhåndhævelsesog straffestrategier og tager sigte på at mindske ellerforhindre de unge i at komme ind på en kriminel løbebanemed deraf uoprettelige følger. I Det Forenede Kongeriges
In Sweden, young people aged between 12 and 21 whohave serious psychosocial problems, often in associationwith elements of criminal behaviour and psychoactivesubstance use, can be placed in institutional care withouttheir consent.
I Sverige kan unge mellem 12 og 21 år med alvorligepsykosociale problemer, ofte forbundet med elementer afkriminel adfærd og brug af psykoaktive stoffer, tvinges iinstitutionsbehandling.
Interventions provide alternatives to lawenforcement andpunishment strategies, with the aim of reducing orpreventing young people falling into a life of crime, withirreversible consequences.
Kapitel 3: Udvalgte problematikker særlige bestemmelser) blive anbragt i lukkede behandlingsinstitutioner for unge (186
Chapter 3: Selected issues treatment (186
For yderligere højde for skævheder og metodiske begrænsninger i depræsenterede informationer om brug af stoffer ogbrugsmønstre blandt socialt udstødte grupper.
For further information about treatment responses see p. 49.
Andelen af den europæiske befolkning, der er truet affattigdom og social udstødelse, varierer fra 9 % til 22 %ifølge den seneste undersøgelse over »social usikkerhed ogintegration« (187) (Det Europæiske Råd 2001).
The association between being prisoner and using drugshas been shown to be quite strong (see also p. 34).
Mangeindsatte tager stoffer allerede før, de kommer i fængsel, ogårsagen til deres fængsling skyldes ofte stofbrug.
A largeproportion of prisoners are drug users before beingimprisoned, and the reason for their incarceration is oftenassociated with drug use.
Noglefølger imidlertid en modsat løbebane og bliver førststofbrugere efter at være kommet i fængsel for kriminalitet,de har begået.
However, some people follow theopposite course, becoming drug users only after beingincarcerated for committing crimes.
Undersøgelser peger på, at mellem 3 % og26 % af stofbrugerne i de europæiske fængsler begynder attage stoffer, mens de sidder i fængsel, og mellem 0,4 % og21 % af indsatte intravenøse stofbrugere sprøjter sig førstegang, mens de sidder i fængsel.
Studies suggest thatbetween 3 % and 26 % of drug users in European prisonsstart taking drugs in prison and between 0.4 % and 21 %of incarcerated IDUs first inject while in prison.
Stofbrug i fængslerne ermeget udbredt: op til 54 % af de indsatte angiver at havetaget stoffer, mens de sad i fængsel, og op til 34 % angiver,at de har sprøjtet sig, mens de sad i fængsel (Stoever,2001; EONN, 2002a).
Drug usewithin prison is very common: up to 54 % of inmates reportusing drugs while incarcerated, and up to 34 % reportinjecting in prison (Stoever, 2001; EMCDDA, 2002a).
Social udstødelse kan således defineres som en kombinationaf mangel på økonomiske ressourcer, social isolation ogbegrænset adgang til sociale og civile rettigheder; det er iethvert samfund et relativt begreb (CEIES, 1999) ogrepræsenterer en progressiv akkumulering af sociale ogøkonomiske faktorer over tid.
According to the last survey on ‘social precarity andintegration’ (187), the proportion of the European populationat risk of poverty and social exclusion in Europe varies from9 % to 22 % (European Council, 2001).
Faktorer, som kunne bidrage tilsocial udstødelse, er problemer relateret til arbejde,uddannelses- og levestandard, sundhed, nationalitet,narkotikabrug, kønsforskel og vold (Det Europæiske Råd,2001; nationale rapporter, 2002).
People areconsidered to be socially excluded if they ‘are preventedfrom participating fully in economic, social and civil lifeand/or when their access to income and other resources(personal, family and cultural) is so inadequate as toexclude them from enjoying a standard of living that isregarded as acceptable by the society in which they live’(Gallie and Paugam, 2002).
Der er intet videnskabeligt belæg for, atstofbrugen er højere blandt indvandrere end i befolkningensom helhed.
Factors that could contribute to social exclusionare problems related to labour, educational and livingstandards, health, nationality, drug abuse, genderdifference and violence (European Council, 2001; Nationalreports, 2002).
Visse undersøgelser af specifikke etniskeminoritetsgrupper har dog kunnet påvise en højere andel afproblematiske stofbrugere blandt disse grupper end ibefolkningerne som helhed — det gælder f.eks. ingrierne i Finland (hvoraf 12 % skønnes at være heroinbrugere),kurderne i Tyskland, sigøjnerne i Spanien, portugisiskeborgere i Luxembourg (Origer, 1999) og forskellige etniskegrupper i Nederlandene (Vrieling mfl., 2000) (189).Årsagerne hertil kan søges i en kombination af socialt
The relation between ‘black and minority ethnic groups’and drug use is less clear, as little information is available.There is no scientific evidence to suggest that drug use ishigher among immigrants than in the general population.However, some studies in specific ethnic minority groupshave found a higher proportion of problematic drug usersamong those groups than among the general population,such as among the Ingrian in Finland (1–2 % of whom areestimated to be drug users, especially heroin users), Kurdsin Germany, Gypsies in Spain, Portuguese citizens in Luxembourg (Origer, 1999) and several ethnic groups inthe Netherlands (Vrieling et al., 2000) (189). The reasons forthis could be a combination of socially disadvantageousfactors, such as poor command of the local language,
Figur 22: Forholdet mellem social udstødelse og stofbrug
Figure 22: Relationship between social exclusion and drug use
Stofbrug kan anses for at være enten en konsekvens af eller enårsag til social udstødelse (Carpentier, 2002): Stofbrug kan føretil en forringelse af levevilkårene, men på den anden side kansociale marginaliseringsprocesser være årsag til, at manbegynder at tage stoffer.
Drug use could be viewed as either a consequence or acause of social exclusion (Carpentier, 2002): drug use cancause a deterioration of living conditions, but, on the otherhand, processes of social marginalisation can be a reasonfor starting drug use.
Ikke desto mindre er sammenhængenmellem stofmisbrug og social udstødelse ikke nødvendigvisårsagsbetinget, idet social udstødelse »ikke gælder for allestofbrugere« (Tomas, 2001).
Nevertheless, the relation between drugabuse and social exclusion is not necessarily a causal one,because social exclusion ‘does not apply to all drugconsumers’ (Tomas, 2001).
Arbejdsløshed
Low education
Lavt uddannelsesniveau
Diseases/disability
), hjemløse, sexarbejdere
), the homeless, sex workers and
Hjemløshed
Bias and methodological
)Tabel 19 OL: Opdeling af primære afhængighedsproblemer (alkohol, heroin, kokain, cannabis og hasardspil) i Nederlandene blandt indvandrere ogindfødte hollændere (onlineversion).
)Table 19 OL: Distribution of primary addiction problems (alcohol, heroin, cocaine, cannabis and gambling) in the Netherlands among immigrants and native Dutch (online version).
Årsberetning 2003: Narkotikasituationen i Den Europæiske Union og Norge ugunstige faktorer som f.eks. dårlig beherskelse af detlokale sprog, arbejdsløshed og boligproblemer, dårliglevestandard og mangel på økonomiske ressourcer(nationale rapporter, 2002).
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway unemployment and housing problems, poor livingconditions and lack of economic resources (Nationalreports, 2002).
Hvad angår mønstre for stofbrugen, er der fundet forskelleimellem etniske grupper.
As regards patterns of drug use, differences are foundamong ethnic groups.
Brugen af khat indberettes kun afpopulationer af somaliere og sorte afrikanere, mens derryges heroin af indvandrere fra Surinam og Bangladesh.Stofbrugen blandt sigøjnerne i Spanien begyndertilsyneladende tidligere (23 år) end i den indfødtebefolkning (Eland og Rigter, 2001; Reinking mfl., 2001;Fundación Secretariado General Gitano, 2002).
Use of qat is reported only by Somalipopulations and black Africans while heroin is smoked byimmigrants from Surinam and from Bangladesh. And druguse among Gypsies in Spain appears to start at a youngerage (by two to three years) than in the native population(Eland and Rigter, 2001; Reinking et al., 2001; Fundación Secretariado General Gitano, 2002).
De hyppigst anvendtestoffer er crack, heroin og opløsningsmidler.
‘young runaways’ (192) appear to be more likely to misusedrugs.
Problemer iskolen er en anden risikofaktor i forhold til det at tagestoffer: Der meldes om høj forekomst af stofbrug blandtunge, der pjækker fra skolen (Amossé mfl., 2001), opholdersig på opdragelsesanstalter (det indberettedes, at 40 % afeleverne på opdragelsesanstalter i Finland på et tidspunkthavde haft et afhængighedsproblem, hvoraf 16 % varrelateret til narkotika) (Lehto-Salo mfl., 2002) og blandtunge med dårlige karakterer i skolen (13,5 % i Norge)(Vestel mfl., 1997).
Rates of lifetime drug use are two to eight timeshigher than in young people who have never run away.Thedrugs most used are crack, heroin and solvents.Problems at school are another risk factor for taking drugs:a high prevalence of drug use is reported in children notattending school (Amossé et al., 2001), among thoseattending reform schools (40 % of reform school students in Finland were reported to have had an addiction problem atsometime, in 16 % of whom this was related to drugs)(Lehto-Salo et al., 2002) and in those with poor educationalgrades (13.5 % in Norway) (Vestel et al., 1997).
Blandt sexarbejdere er stofbrug ofte motivation forprostitution, men kan også være en følge (som det ertilfældet for andre faktorer med relation til stofbrug).Mønstrene for stofbrugen varierer alt efter, omprostitutionen sker før eller efter narkomanien.
Among sex workers, drug use is often a motive forprostitution, but could also be a consequence (as is the casefor other factors associated with drug use).
En kvalitativitaliensk undersøgelse blandt gadeprostitueredekonkluderede, at når sexarbejdere begynder at tage stofferfor at klare problemer i relation til prostitutionen, bruger deprimært alkohol, beroligende midler eller andre psykoaktiveformer for medicin. Er narkomani derimod hovedårsag tilprostitutionen, er heroin det hyppigst anvendte stof(Calderone mfl., 2001).
Drug-usepatterns vary depending on whether prostitution comesbefore or after drug addiction.
Også hjemløse angives at være udsat for stofbrug.
Homeless people are also reported to be at risk for druguse.
Derfindes ikke nogen sammenlignelige data om koblingenmellem hjemløshed og stofbrug på tværs af EU-landene,men der er i mange lande gennemført specifikke studier, ogstofbrug angives som et hyppigt problem blandt dehjemløse (nationale rapporter, 2002).
Although comparable data across Europe on therelation between homelessness and drug use are notavailable, specific studies have been conducted in manycountries, and drug use is reported as a frequent problemamong the homeless (National reports, 2002).
Danmark, Frankrig,Nederlandene og Det Forenede Kongerige indberetter, atop til 80 % af de hjemløse, der bor på herberger, ernarkomaner; og forekomsten er endnu højere blandtmennesker, der bor på gaden eller hjemløse med andresociale problemer.
Denmark,France, the Netherlands and the United Kingdom reportthat up to 80 % of homeless people living in shelters aredrug dependent; and prevalence rates are even higheramong people living on the streets or among homelesspeople with other social problems.
Ifølge en mindre undersøgelse udført i Irland, er f.eks. 67 % af de hjemløse tidligere straffedesåledes narkomaner (Hickey, 2002).
For example, accordingto a small study carried out in Ireland, 67 % of homelessex-prisoners are drug dependent (Hickey, 2002).
Blandt de hjemløse erheroin det hyppigst anvendte stof efterfulgt af kokain ogblandingsbrug. Der er også andre former for højrisikoadfærd som eksempelvis intravenøs stofbrug ogsprøjtedeling blandt de hjemløse (190).
Amongthe homeless, heroin is the most commonly used drug,followed by cocaine and polydrug use.
Knap så mange forskningsresultater eller data findes der omandre socialt udstødte grupper. Danmark indberetter, at blandtpsykiatriske patienter er 50-60 % narkomaner —sandsynligvis på grund af den udbredte tilgængelighed afstoffer samt det forhold, at sådanne patienter er vant til attage psykoaktive former for medicin (national rapport, 2002).
Research findings or data on other socially excluded groupsare less readily available; Denmark reports that amongpatients of psychiatric services 50–60 % are drug addicts,probably because of the widespread availability of drugsand the fact that such patients are familiar with takingpsychoactive medicines (National report, 2002).
Forholdet mellem social udstødelse og stofbrug
Relationship between social exclusion and drug use
Blandt udsatte unge meldes om hyppig brug af stoffer.Forekomsten er således høj blandt børn, som har oplevetfamiliære og sociale problemer eller problemer i skolen.
More data are available on social conditions among thetreated population.
Derer fundet høj forekomst af stofbrug blandt børn afnarkomaner: langtidsbrugen af stoffer blandt børn, hvisforældre har brugt stoffer inden for det seneste år, ersignifikant højere end hos den »ikke-udsatte« gruppe(langtidsforekomster på 37-49 % sammenlignet med 29-39% blandt børn af ikke-stofbrugende forældre) (191). Adskillige
Socioeconomic factors related to druguse include low educational levels, early school leaving anddrop-out; unemployment, low salaries and difficult jobs; lowincome and debt; insecurity of accommodation andhomelessness; mortality and drugrelated diseases; pooraccess to care; and social stigma (Table 5).
Der findes flere data om de sociale vilkår blandt denbehandlede population.
Among vulnerable young people, the use of drugs isreported to be frequent; high prevalence is found amongchildren who have experienced family and social problemsor problems at school.
Socioøkonomiske faktorer i relationtil stofbrugen er blandt andet: lave uddannelsesniveauer,tidligt ud af skolen eller skoleophør; arbejdsløshed, lavelønninger og vanskelige job; lav indtjening og gæld; usikreboligforhold og hjemløshed; dødelighed ognarkotikarelaterede sygdomme; dårlig adgang til pleje; ogsocialt stigma (tabel 5).
High prevalence of drug use hasbeen found among the children of drug addicts: rates oflifetime drug use among children whose parents have useddrugs in the past year are significantly higher than thosefound in the ‘non-vulnerable’ group (lifetime prevalence of37–49 % compared with 29–39 % among children of nonuser parents) (191).
undersøgelser anfører, at børn, som er blevet misbrugtseksuelt eller fysisk inden for familien, har en højere risikofor at bruge stoffer som voksne (Liebschutz mfl., 2002).
Several studies report that children whohave suffered sexual or physical abuse within the familyhave a higher risk of using drugs when adults (Liebschutz etal., 2002).
IPortugal er sandsynligheden for, at unge ofre for misbrug ogvold i familien bruger heroin, syv gange større end for ungei den almindelige befolkning (Lourenço og Carvalho, 2002).
In Portugal, young victims of family abuse andviolence are reported to be seven times more likely to useheroin than young people in the general population(Lourenço and Carvalho, 2002). In the United Kingdom,
Relevante forskelle i de sociale vilkår for stofbrug findes vedhjælp af det benyttede stof samt mønstrene for stofbrugen
Relevant differences in the social conditions of drug use arefound by substance used and drug-use patterns; the worstconditions are found among heroin and opiates users andchronic drug addicts.
190)Det britiske indenrigsministerium anfører, at over en tredjedel af de hjemløse i UK har taget heroin intravenøst, mens en femtedel har sprøjtet sig med crack. I
)The British Home Office reports that in the United Kingdom over one-third of homeless people have injected heroin, and one-fifth have injected crack.
( løbet af den seneste måned vil over 10 % sandsynligvis have brugt en andens sprøjte eller lånt sin egen videre (Carlen, 1996; Goulden og Sondhi, 2001).
In the last month, over 10 % are likely to have used someone else’s syringe or passed on their own syringe (Carlen, 1996; Goulden and Sondhi, 2001).
(191 (192 flere nætter væk fra familiens hjem eller varetægt uden tilladelse, eller som er blevet tvunget til at forlade hjemmet af deres forældre eller plejepersonale (Social Exclusion Unit, 2002).
(191 (192 age of 18 who spends one night or more away from the family home or care without permission, or has been forced to leave by their parents or carers’ (Social Exclusion Unit, 2002).
Kapitel 3: Udvalgte problematikker boligforhold, og 7,5 % bor på en institution.
Chapter 3: Selected issues