natgillin/translations-raw huggingface dataset:
63 at 14% af personkredsen, systemet var tiltænkt, havde undladt at bruge dette, fordi det ikke passede ind i deres normale arbejdsgang.
Overall, systematizing somewhat further, four types of task-system match issues are identified (HUSAT, p. 66):
Manglende overensstemmelse med de faktiske arbejdsopgaver - systemet sidder inde med klare opfattelser af opgaverne, som ikke svarer til vir­keligheden.
Mismatches with local task reality - where the system makes explicit assumptions about the task which do not occur in reality.
Fragtforsendelsessystemet er et eksempel herpå (forfatternes OBS.: een af case-studierne).
An example is provided by the freight forwarding system (authors' note: one of the case studies).
Datamaten formodede, at ekspeditionen af en forsendelsesordre omfattede en række aktiviteter, der udførtes i fast rækkefølge.
The computer assumed that the handling of a con signment involved a series of activities undertaken in sequence.
Dette var ikke altid tilfældet i praksis, og medarbejderne blev således tvunget til at indlæse pseudo-data for at kunne komme videre.
In practice this did not always occur, so the clerks were forced to input dummy data in order to be allowed to proceed.
Manglende overensstemmelse på grund af ændrede opgaver og menneske­lig indlæring - i dette tilfælde kan det være, at systemet oprindeligt var effektivt, men efterhånden som arbejdsopgavens karakteristiske egen­skaber ændrer sig og brugerne lærer mere, vil kløften mellem system og brugere blive større.
Mismatches due to task change and human learning - in this case the system may have been effective initially but as the task characteristics change and the users learn more, the gap between the system and the user will grow.
Han kan følge­lig modtage uddata, som han skal behandle, men som han er ude af stand til at tolke.
Thus he may receive output which he is expected to act upon but is unable to interpret.
Konsekvensen kan enten være, at systemet ikke bruges, eller at det tages for gode varer og anvendes med dets uddata som grundlag.
The consequences may be either non-use of the system or to use it on trust and proceed on the basis of its output.
Ufuldstændige modeller af arbejdsopgave-realiteten - et datamatsystem kan behandle kvantificerbare, utvetydige data, men ikke følelser, viljesytringer eller æstetiske karakteregenskaber. I en ideel situation leverer mennesket disse inddata i et menneske/datamat-samspil.
Partial models of task reality: a computer system can cope with quantifiable, unambiguous data. It cannot cope with feelings, ex pressions of will or aesthetic qualities.
Uheldigvis viser erfaringerne, at mennesket har tendens til at blive inddraget i den ratio­nelle måde, på hvilken en datamat gør tingene.
Unfortunately, experience shows that man tends to be drawn into the computer's rational way of doing things.
Det betyder, at mindre kvantificerbare aspekter ignoreres eller ikke tillægges tilstrækkelig vægt."
Thus, less quantifiable aspects may be ignored or given insufficient weight."
Bemærkninger til (II): problemområdet, brugervenlighed
Remarks on (II): Ease of use issues
Man må skelne mellem heltids- og deltidsbrugere af en teknologi, fordi de stiller forskellige krav til brugervenligheden:"heltidsbrugere vil
A distinction must be made between full-time users of the technology and users who may approach a system occasionally, since they will have different
64 f.eks. forlange af terminaler, at man er mere opmærksom på materielsyste­met og arbejdsmiljøet, fordi det kan blive nødvendigt for dem at sidde i mere eller mindre samme stilling i længere tid.
"For example, full-time users of terminals will require more attention to be paid to the workstation and physical environment as they may be re quired to sit in a fairly fixed posture for long periods.
Deltidsbrugeren lægger ikke mærke til mangler i materielformgivningen og omgivelserne; hans pro­blemer opstår snarere ud fra grænsefladedesignet mellem ham og program­melværktøjet, han forsøger at bruge." (HUSAT, s. 67).
The inter mittent user may not notice the shortcomings of the hardware design and environment, his problems are more likely to arise from the design of the interface between himself and the tool he is trying to use" (HUSAT, p. 67).
Begge aspekter findes i case-studierne: mere materielorienterede proble­mer etableres i 7 af de 15 case-studier; for problemerne vedr. program­mel-grænsefladen ligger antallet også deromkring.
Both aspects are to be found in the case studies: out of the 15 cases studied, 7 cited primarily hardware-based problems, and the numbers citing problems relating to the software interface were of a similar order.
Bemærkninger til (III): problemområdet, brugerstøtte
Remarks on (III): User support issues
Ifølge HUSAT kan brugerstøtte inddeles i to niveauer (jfr. også HUSAT, s. 70).
User support, according to HUSAT (p. 70), can be split into two levels.
Første niveau er den egentlige indlæring. Det andet kan man henvise til som "point of need approach".
The first is the actual training.
Det er karakteriseret ved, at der ydes støtte under systemanvendelsen, hvad enten dette sker fra systemets side (f.eks. gennem HELP-funktioner) eller gennem de relevante, kvalificerede personer.
This may be in the form of support from the system it self during use (eg a "HELP" facility) or of support from appropriately qualified persons.
Case-studierne viser, at der kan opstå problemer ved begge former for brugerstøtte.
The case studies showed that problems can arise in both forms of user support.
I nogle tilfælde blev indlæringen anset for at være uhensigtsmæssig og utilstrækkelig.
Training was felt to be insufficient and inadequate in some cases.
Ved en senere støtte gennem de relevante, kvalificerede medarbejdere dukkede problemet op m.h.t. hvorledes denne støtte kan regu­leres, efter at vedkommende har forladt afdelingen eller firmaet.
In the case of follow-up support provided by "local experts" the problem arose of how support could continue to be assured when the expert left the location or the company.
Bemærkninger til (IV): problemområdet, arbejdsomgivelser
Remarks on (IV): Context issues
Her overvejede HUSAT ialt følgende faktorer:
Altogether, the following factors are considered by HUSAT under this head ing:
1) Arbejdspladsernes antal - i fem tilfælde af de af HUSAT undersøgte 15 case-studier oplevede man en stigning i arbejdspladsantallet, af hvilke fire vedrørte introduktionen af tekstbehandling.
1) Job numbers - in 5 of the 15 case studies considered by HUSAT there was an increase in job numbers with the introduction of new technology, 4 of these involving word processing installations.
I tre tilfæl­de blev arbejdspladsernes antal reduceret; to af disse gjaldt tekst­behandling.
In 3 cases there was a reduction in job numbers, 2 of them involving word processing applications.
En undersøgelse af een afdeling alene kan dog eventuelt give et falsk billede her.
However, a study based on one department alone can in some circumstances present a false picture.
65 studier førte det til en nyinddeling af arbejdsopgaverne.
2) Changes in job content - in some of the case studies considered there was a reallocation of tasks.
Det resulterede til dels i en forandring af kommunikationsstrukturer og arbejdsmetoder, samt til en ændring i trivslen på arbejdspladsen.
This led to some extent to a change in communication patterns, working methods and job satisfaction.
I disse tilfælde frem­kom et splittet billede: de berørte opfattede dels ændringerne som posi­tive, dels som negative.
In these cases, a two-sided picture emerged: the changes were experienced by those concerned as partly positive and partly negative.
Svarene var også forskellige på spørgsmålet om kvalifikationsændringer.
Varying answers were also obtained to the question of changes in skill require ment.
Dels talte man om en højere kvalificering, dels om en lavere kvalificering.
Sometimes an increase in skill and sometimes "de-skilling" were reported.
3) Ændringer m.h.t. magt- og indflydelsesstrukturer - de relevante ændrin­ger, der bl.a. etablerede sig i en centralisering, blev opfattet som ne­gative af de berørte systembrugere.
3) Changes in power and influence structures - changes which, for example, resulted in decentralization gave rise to a negative response on the part of the system users.
4) Personalepolitik - som HUSATs case-studier viste, fik introduktionen af kontorteknologi også indflydelse på personaleområdet; specielt hvad aflønningsspørgsmål angår.
4) Personnel policies - the introduction of office technology, according to the HUSAT case studies, also had effects in the area of personnel policy, particularly in regard to questions of remuneration.
Dette har indflydelse på folk, involveret i overenskomstforhandlinger.
These are of concern to those involved in the industrial relations process.
Bemærkninger til (V): problemområdet, planlægningsproces
Remarks on (V): Design process issues
Hvad dette punkt angår, undersøgte HUSAT især brugerdeltagelsen, der an­ses for at være yderst vigtig: "Det kan faktisk hævdes, at introduktio­nen af elektronisk kontorteknologi bør indebære betydelige organisatori­ske ændringer, dersom den skal være vellykket - og ønsker man at undgå modstand, kan disse ændringer ikke gennemføres uden deltagelse af de heraf berørte mennesker " (HUSAT, s. 79).
Under this heading HUSAT draws particular attention to user participation, which is seen to be of immense importance: "Indeed, it can be argued that implementing electronic technology in the office has to involve major organization changes if it is to be successful and these changes cannot be made without the participation of the people who will be affected if opposition is to be avoided" (.HUSAT, p. 79).
Resultaterne af de relevante case-studier blev evalueret under følgende synspunkter af RSO: o Klassificering af anvendelsesområderne, o Automatiseringsprocessen.
The case study findings were evaluated by RSO in terms of the following aspects:
0 Organisatoriske og erhvervsmæssige ændringer.
• classification of applications; • the process of automation; • organizational and occupational changes.
1 denne forbindelse bør begrebet, "automatiseringsproces" tolkes således "Ved en automatiseringsproces forstås stort set den samlede kombination af planlægningsaktiviteter, analyse, projektering og gennemførelse af kontorautomatiseringens anvendelsesområder." (RSO, s. 46).
The term "process of automation" is interpreted as follows: "By process of automation we mean in a wide sense the overall combination of planning activities, analysis, projecting and implementing office automation applications" (RSO, p. 46).
Resultaterne vedr. klassificeringen af anvendelsesområderne kan man al­lerede finde i tabel 7 eller specielt i RSO (s. 60).
The findings regarding the classification of applications have already been given here in Table 7, and are stated specifically in RSO (p. 60).
Ifølge RSO bør man først skelne mellem "almindelige tjenesteydelser, der influerer kontoraktiviteter mere specielt" (skrivning, finde infor­mationer o.s.v.) og "anvendelsesområder for specialister, som sigter på kontorfunktioner" (fakturering, projektledelse o.s.v.) (jfr. RSO, s. 43 ff.).
To begin with, according to RSO, a distinction must be made be tween "general services" (typing, finding information, etc) which affect office activities more specifically and "specialist applications" involving office functions (invoicing, project management, etc) (cf. RSO, pp. 43 ff).
I første tilfælde "beror en rentabilitetsbesparing på ti­den, der spares ved disse aktiviteters udførelse" (RSO, s. 61). Dette gælder især for tekstbehandling.
In the first case, "the cost/benefit evaluation is based on the time saved in the performance of those activities" (RSO, p. 6l).
Forbedrede adgangsforhold er en yder­ligere faktor på kommunikationsområdet.
Improved access is an added factor in the area of communications.
For "anvendelsesområder for specialister" gælder følgende: ...."målsætningerne er ydedygtighed og effektivitet inden for den organisatoriske enhed under hensyn til pa­rametre, der ikke blot kvantitativt (belægningsgrad, tidspunkter, vo­lumen), men også kvalitativt er forbundet med den organisatoriske udvik­ling." (RSO, s. 61).
In the case of "specialist applications" the following applies: "... the objectives are concerned with efficiency and effectiveness in the organizational unit, with reference to parameters which are not only quantitative (loads, times, volumes) but also qualitative and linked to organizational development" (RSO, p. 6l).
Ansvaret for introduktionen lå i de fleste tilfælde hovedsageligt hos EDB-afdelingen; i andre tilfælde konfererede man med specialister blandt brugerne eller med den for virksomhedens organisation ansvar­lige afdeling.
The responsibility for introduction lay in the majority of cases primarily with the EDP department; in other cases experts among the users or the de partment responsible for work organization were called in.
De betragtede case-studier "bekræfter, at organisatoriske ændringer ikke på afgørende måde impliceres i den accepterede teknologi, men at de er resultatet af udvælgelsesprocesser, baseret på en bestemt
The case studies examined "confirm that organizational changes do not stem in a deterministic way from the technology adopted but are the fruit of choices based on a particular model of organizational functioning" (RSO, p. 62).
Kun i eet tilfælde etableredes en ekstra ny afdeling til at håndtere bestemte aktiviteter; i almindelighed blev arbejdsindholdet større.
Only in one case was an additional new department created to deal with
Des­uden viste følgende sig: "I ingen af de undersøgte tilfælde skete der en ændring i de berørte kontorers opgaver.
In addition, the following fact emerged: "In none of the cases examined was there a change in the office task of the offices considered.
Noget, der imidlertid varie­rer, er den interne organisation, metoderne til koordinationen indadtil og udadtil, enkeltheder vedr. ordningerne for tilsyn, færdigheder og beskæftigelsesvilkår." (RSO, s. 62).
What does vary, though, is internal organization, processes for inward and outward co-ordination, details of arrangements for supervision, skills and conditions of employment" (RSO, p. 62).
"o Generelt sker der en forhøjelse af kvalifikationsniveauet og sekre­tærarbejdets status.
"· In general, there is an increase in the professional status of secretarial work.
I intet tilfælde blev dataskærmarbejde afvist, omend det kan anses for at være en besværlig arbejdsopgave.
There were no cases of VDU work being rejected, even though it may be seen as an onerous task.
o Uddannelsesproblemerne er betydelige både på grund af arbejdets mere abstrakte art samt på grund af forskellene i indlæringsevnerne (forfatternes OBS.: for brugernes vedkommende), hvilket eventuelt kan ændre det uformelle hierarki i sekretærgruppen, som normalt er forbundet med anciennitet.
• There are considerable training problems, both on account of the greater abstractness of the work and on account of differences in learning aptitude (author's note: on the part of users), which may alter the informal hierarchy in the group of secretaries, normally linked to length of service.
o Arbejdet ved de nye maskiner fører sædvanligvis til krav om højere arbejdsevaluering og højere løn.
• Work on the new machines usually leads to requests for upward grade evaluation and higher pay.
o For tiden sker det kun sjældent, at tekniske medarbejdere og virksom­hedsledere direkte anvender tastaturet.
• In the present state of things, the direct use of a keyboard by technical staff and managers is very rare.
En udvidelse af brugen heraf kan eventuelt modificere de traditionelle grænser mellem virksomheds­ledere, professionelle og sekretærer." (RSO, s. 63).
A widening of this usage may modify the traditional boundaries between managers, professionals and secretaries" (RSO, p. 63)·
"I nogle tilfælde (f.eks. tilfældene 2 og 3 (forfatternes OBS.: RSOs case-studier)) bliver den samlede forbedring af rentabiliteten (effekti­vitet og ydedygtighed) opfulgt gennem på den ene side automatisering (databank, kalkulationsmodeller, tekstbehandling) på områder med det største antal repetetive job og på den anden side derigennem, at der
"In some cases (eg cases 2 and 3 (author's note: RSO case studies)), the improvement in effectiveness and efficiency overall is pursued on the one hand with an injection of automation (data base, calculation models, word processing) into the most repetitive areas of procedures, and on the other hand by setting up working groups with a higher degree of professionalism and result-consciousness.
For anvendelsesområder med fokus på kommunikationsmedier og andre data­mathjælpemidler (forfatternes OBS.: jfr. RSO, s. 43 f.), tilvejebringer de undersøgte tilfælde ikke tilstrækkelige evalueringselementer, selv om det er indlysende, at disse anvendelsesområder ikke udelukker ar­bejdsopgaver, udført af mennesker, men at de imidlertid kan gøre et dybt indgreb i deres indhold og udførelsesmåder." (RSO, s. 62/63).
(author's note: see RSO, pp. 43 ff), the cases examined do not provide sufficient elements for evaluation, although it is obvious that these applications do not eliminate human tasks, but can change their content and modes of performance quite profoundly" (RSO, pp. 62-63).
Brugernes reaktion på introduktionen af elektroniske kontorteknologier (hovedsageligt tekstbehandling) var stort set positiv.
The reaction of users to the introduction of electronic office technologies (mostly word processing) was largely positive.
I een undersøgel­se kunne man direkte observere større motivation blandt medarbejderne; i et andet tilfælde berettes der om en værdiopskrivning af arbejdet, takket være de repetetive opgavers automatisering.
In one study a higher de gree of staff motivation was directly observed; in another case an upgrad ing of the work is reported, owing to the automation of repetitive tasks.
Af resultaterne af to af case-studierne fremgår det, at man dog stadig hørte om frygt for tab af arbejdspladser blandt brugerne.
In the findings of two of the case studies, however, it is reported that some anxieties over possible loss of jobs were voiced among the users.
I to trediedele af studierne henviser man til fordelen ved større pro­duktion som følge af anvendelsen af nye elektroniske kontorteknologier.
In two thirds of the studies the increased output following the introduction of new office technologies is considered an advantage.
Det var umuligt at fremsætte definitive konklusioner om rentabilitetsaspekterne.
No conclusive results are presented with regard to the economic viability aspects.
Situationen synes endnu ikke at være helt klar i denne hen­seende.
The situation in this respect does not seem completely clear as yet.
Man kan ikke udlede nogen tendens henimod decentralisering eller centra­lisering af rapporterne fra GITP vedr. case-studierne.
No trend towards either decentralization or centralization seems to emerge from the GITP case study reports.
På spørgsmålet om en ændring i arbejdspladsernes antal kan man heller ikke give noget præcist svar.
Also there are only pointers rather than complete answers to the question of a change in the number of jobs.
I eet tilfælde var antallet uforandret, i et andet taler man om en ubetydelig nedgang.
In one case it remained unchanged; in another a fairly insignificant re duction was reported.
De øvrige tilfælde gav ingen oplysninger.
No information was supplied for the other cases.
69 problemstillinger via grænsefladekonfiguration til spørgsmål om pas­sende uddannelse i og støtte ved systemanvendelsen.
They range from ergonomie questions in the stric ter sense through interface configuration to questions of suitable training and support in the use of systems.
Mens disse pro­blemer spillede en central rolle i HUSATs case-studier, berørtes de mindre tydeligt i de to andre rapporter.
While these problems con stituted the central points in the HUSAT case studies, they were less clearly addressed in the other two reports.
Større problemer på. dette om­råde meldes der intet om i de sidstnævnte studier med undtagelse af den til dels eksisterende bekymring for færre arbejdspladser.
Major problems in this area are not presented in the studies covered by those reports, apart from the anxieties which arise to some extent over job reduction.
o Det fremgår af case-studierne, at introduktionen af elektroniske kontorteknologier kan føre til en ændring i jobindholdet. Repetetive job kan blive gjort nemmere, gennemføres på kortere tid eller endog falde helt bort.
• It emerges from the case studies that the introduction of electronic office technology can lead to a change in job content. Repetitive
Ændringer i jobindholdet, som de enkelte case­studier henviser til, indebærer en udvidelse af disse og blev også opfattet således af brugerne.
Changes in the content of jobs reported in the individual case studies constituted an enlargement of content and were viewed by the users as such.
I denne sammenhæng endte det følgelig også med krav om højere løn.
This gave rise to demands for higher pay.
o Man observerede ikke, at organisatoriske ændringer bestemtes af den introducerede teknologi.
• There was no evidence to indicate that organizational changes were in any way determined by the technology introduced.
I nogle tilfælde forblev arbejdsorganisatio­nen til dels uforandret; i andre tilfælde udførtes nyorganisationer i varierende udstrækning.
In some cases the work organization patterns remained the same; in others there were varying degrees of reorganization.
Ændringerne synes snarere at finde sted på lokalt plan; man kunne ikke observere en klar tendens henimod centra­lisering eller decentralisering.
The changes seem to take place rather at the local level, no clear trend towards centralization or decentralization being in evidence.
o I fire tilfælde førte introduktionen af en elektronisk kontortekno­logi til en produktionsstigning.
• In many cases the introduction of electronic office technology led to an increase in output.
Case-studierne indeholder ingen definitive svar på omkostnings/nytte-relationerne.
No conclusive answers emerge from the case studies to questions concerning cost-benefit ratios.
o Situationen er også uensartet, hvad en mulig ændring i antallet af arbejdspladser angår.
• The situation with regard to possible changes in the number of jobs is uneven.
I mange tilfælde findes der ingen antydninger herom; ud fra de foreliggende resultater lader det dog til, at der er en tendens henimod en nedgang i antallet blandt de berørte brugere.
In many cases no indications are given, but in the prevailing circumstances a trend seems to be emerging among the users towards a decline.
Anbefalinger vedr. videregående arbejder
Recommendations for further work
Som afslutning på denne rapport ønsker vi at give en kort oversigt over forskningsområderne, på hvilke videregående arbejder af GITP, HUSAT, IAO og RSO anses for at være specielt vigtige.
To conclude this report a brief outline will be given here of the areas of research in which further work by GITP, HUSAT, IAO and RSO is considered to be of particular importance.
o Blandede job - definition - jobdesignregler - undersøgelse af mulighe­derne for omsætningen af relevante resultater fra produktionsområdet.
• Mixed jobs: definition, job design rules, examination of the possibili ty of transferring relevant findings from the production sector.
o Udvikling af nye systemer og metoder til erhvervsklassificering og jobevaluering.
• Development of new systems and methods for occupational classification and job evaluation.
o Nøjere granskning af de forskellige hypoteser til udvikling af en færdighedsstatus.
• More detailed examination of the various hypotheses on the development of skill status.
o Teknologiens "brugbarhed" og godtagelse ud fra brugernes synspunkt.
• "Usability" and acceptance of technology from the user's point of view.
o Brugerorienteret programmelforragivning: dialogstruktur, informationsfremstilling.
• User-oriented software design: interactive procedures, presentation of information.
o Planlægnings- og organisationsmetoder for nye teknologier.
• Planning and organization methods for new technologies.