natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De indsamlede data fra Instituttets to undersøgelser (se kildefortegnelsen), gør det muligt at overvåge udviklingen i tidspresset og jobautonomien.
The data from the two Foundation surveys (see sources), make it possible to monitor the developments of time constraints and job autonomy.
Rapporten er en sammenfatning af resultaterne af de forskellige europæiske og nationale spørgeskemaer om tidspres og autonomi på arbejdspladsen.
This report is a consolidation of the results from the various European and national questionnaires on the issue of time constraints and autonomy at work.
Der er indhentet data i følgende EU-lande: Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Østrig, Finland og Sverige; endvidere er der indhentet data fra Det Europæiske Institut.
Data from the following EU Member States are presented: Austria, Denmark, Finland, France, Germany, the Netherlands, Spain, Sweden; and from the European Foundation.
Tidspresset og autonomien på arbejdet er de to store dimensioner i arbejdsindholdet.
This leaflet is a summary from a larger report on time constraints
Arbejdstagerne kommer ud for to typer tidspres.
Time constraints and job autonomy are two major dimensions of work content.
Den første type er kendetegnet ved tidsbegrænsninger såsom frister.
Workers are confronted with two types of time constraints.
En anden type er kendetegnet ved den hastighed, hvormed de ansatte skal udføre deres opgaver.
A first time constraint is formed by time limits such as deadlines.
Autonomi vil sige, at den ansatte har mulighed for at kontrollere enten arbejdsmetoden eller rækkefølgen, hvori en opgave skal udføres. Disse to dimensioner spiller en stor rolle
A second time constraint is formed by the speed at which workers need to perform their tasks.
Denne pjece er et sammendrag af en større rapport om tidspres og jobautonomi i EU (se arbejdstagerne kun få krav og har til overflod kontrolkapacitet til at løse problemerne.
Autonomy refers to the possibility a worker has to control either the method of work or the order in the way a job has low demands and have an excess capacity of control to deal with problems.
Modellen for "jobkrav -jobkontrol": En "stressforudsigelsesmodel" aktive jobs: i denne arbejdssituation oplever arbejdstagerne meget store krav, men har samtidig muligheder nok for at kontrollere disse krav passive jobs: i denne arbejdssituation oplever arbejdstagerne ingen jobkrav og har ingen kontrol over eventuelle skiftende forhold i arbejdssituationen jobs med store belastninger: i disse situationer oplever arbejdstagerne store krav, men er helt ude af stand til at kontrollere det, der sker.
The 'job demands-job control' model: a "stress prediction" model active jobs: in this work situation, workers experience high levels of demands but enjoy at the same time enough possibilities to control these demands; passive jobs: in this work situation, workers experience no job demands and have no control on possible changing features of the work situation; high strain jobs: in these situations, workers experience high demands but have no way of controlling what happens.
De skal passivt tilpasse sig stadigt skiftende og muligvis modstridende krav
They passively have to adapt to ever changing and possible conflicting demands:
Modellen indeholder to forudsigelser.
The model contains two predictions.
For det første at den psykologiske belastning øges, når jobkravene øges og jobkontrollen formindskes.
Firstly, psychological strain increases as job demands increase, relative to decreasing job control.
For det andet at kompetenceniveauet øges, når kravene i en bestemt situation svarer til det nødvendige kontrolniveau.
Secondly, competency levels increase when demands from a situation are matched with the required levels of control.
Det betyder, at passive jobs kan være attraktive fra et belastningsmæssigt synspunkt, men i sådanne arbejdssituationer har arbejdstagerne ingen mulighed for at udvikle deres færdigheder.
This means that passive jobs might be attractive from a strain point of view, but in such work situations, workers have no possibility to develop their skills.
I denne model er arbejdstagere i jobs med store belastninger i fare for hjertesygdomme, for højt blodtryk og åreforkalkning.
In this model, workers with high strain jobs are at risk of coronary heart disease, hypertension and atherosclerosis.
jobs med få belastninger: i disse situationer oplever
low strain jobs: in these situations, workers experience
Den amerikanske forsker, Robert Karasek, har opstillet en model, der sammenkobler tidspres og jobautonomi og er almindeligt kendt som "modellen for jobkrav (=tidspres) - jobkontrol (=autonomi)".
The model in which time constraints and job autonomy are joined is commonly known as the "job demands (= time constraints) -job control (= autonomy) model", developed by the American researcher Robert Karasck.
Denne model afspejler i høj grad arbejdstagernes arbejdmiljø.
This model reflects to a high degree the working environment of workers.
Ved at ændre på jobkravene eller jobkontrollen kan belastningen formindskes, og der kan opnås et højere kompetenceniveau for arbejdstagerne.
By changing the job demands or the job control, strain can be reduced and higher competency levels for workers can be achieved.
Figur 1 sammendrager de fire typer jobs, der kan være et resultat af forskellige kombinationer af jobkrav og jobkontrol:
Figure 1 summarises the four types of jobs that might result from the different combinations of job demands and job control:
Motivering til at lære og udvikle nye adfærdsmønstre
Learning Motivation to Develop New Behavior Patterns high
Lille
High strain job low
Risiko for psykologisk belastning og fysisk sygdom
Risk of Psychological Strain and Physical Illness
Metoder benyttet i rapporten En måde at undersøge tidspresset og jobautonomien på er at gøre virkningerne mere synlige.
Methods used in the report A way to investigate time constraints and job autonomy is to make the effects more visible.
Den første måde at gøre det på er at se, hvordan forskellige jobs klarer sig i sammenligning med andre m.h.t. tidspres og jobautonomi.
A first way to do that is to see how jobs rate differently on time constraints and job autonomy.
Denne metode er hurtig, når man vil kortlægge grupper af arbejdstagere eller erhvervsbrancher med ønskelige eller uønskede arbejdssituationer.
This method is a quick way to identify groups of workers or branches of industry with desirable or undesirable work situations.
En anden måde er at se på helbredsvirkningerne i de forskellige arbejdsituationer.
A second way is look at health effects in the different work situations.
Har arbejdssituationer med store belastninger (store jobkrav, lille kontrol) virkelig skadelige sundhedsvirkninger?
Do high strain work situations (high job demands, low control) really have detrimental health effects?
Helt præcist hvordan de to analyser er blevet udført, kan læses i rapporten.
The precise way in which the two analyses have been carried out, can be found in the report.
Jobprofiler for tidspres og jobautonomi selvbeskæftigede arbejdere og kontorpersonale synes også at have ret "rolige" arbejdssituationer.
Job profiles for time constraints and job autonomy the passive job quadrant. Farmers, self employed workers and office workers also seem to have rather 'calm' working situations.
De har også mulighed for at ændre deres arbejdsmetoder og opgavernes rækkefølge.
They also have the possibility to change their methods of work and order of tasks.
Den eneste forskel mellem graferne er fiskernes stilling. I grafen for 1991 befinder de sig i kvadranten med store belastninger.
The only difference between the graphs is the position of fishermen.
I 1995 kan vi se, at fiskerne har slået sig sammen med landmændene og befinder sig i kvadranten med lave belastninger.
In 1995, we can see that fishermen are united with farmers and are located in the low strain quadrant.
Figur 3 og 4 viser fordelingen af jobs i de to europæiske undersøgelser (1991 og 1996).
Figures 3 and 4 contain the distribution of jobs in the two European surveys (1991 and 1996).
Disse to grafer ligner bemærkelsesværdigt meget hinanden.
These two plots are remarkably similar.
I begge undersøgelser kan vi i kvadranten for store belastninger (den værste arbejdssituation) finde hovedsageligt faglærte arbejdere 0£ værkførere.
In both surveys, in the high strain quadrant (the worst working situation), we can find mainly skilled blue collar workers and supervisors.
I hele Europa synes disse arbejdere at arbejde med meget store krav, men de har ikke mulighed for at ændre deres arbejdsmetoder eller opgavernes rækkefølge.
In the whole of Europe these workers seem to be working at high demand levels, but they do not possess the possibility to change their methods of work or order of tasks.
Jobprofilerne fra Danmark og de europæiske arbejdsmiljøundersøgelser ligner hinanden i overraskende høj grad.
The job profiles from Denmark and the European Surveys resemble each other to a surprisingly high degree.
Sådanne lighedspunkter var der også mellem andre nationale undersøgelser og de europæiske undersøgelser.
Such resemblances were also found between other national surveys and the European surveys.
Det betyder helt klart, at de europæiske undersøgelser giver et gyldigt billede af forholdene i de forskellige EU-lande.
This makes it clear that the European surveys present a valid picture of what happens in the different countries of the European Union.
Selverhvervende i liberale erhverv, ansatte i liberale erhverv, mellemledere og ledere i almindelighed befinder sig i kvadranten for aktive jobs.
Self employed professionals, professionals, middle managers and general managers are located in the active job quadrant.
De er udsat for forholdsvis store jobkrav, men de har også mulighed for at løse problemerne, når de opstår.
They are subject to relatively high job demands, but they also have the possibility to solve problems when they occur.
Disse jobs er almindeligt kendte som travle jobs, men det fremgår klart af graferne, at travlhed ikke må forveksles med stress.
These jobs are commonly known as busy jobs, but from these graphs it is clear that busyness must not be confounded with stress.
Ikkekontoransatte (hovedsageligt lagerforvaltere, ekspedienter) og personer, der udfører manuelt arbejde, findes i kvadranten med passive jobs. Landmænd,
Non-office employees (mainly warehouse keepers, clerks) and manual workers can be found in
Hovedkonklusionen af disse grafer er, at passive jobs, dvs. jobs hvor de ansatte ikke oplever store arbejdskrav, men hvor de heller ikke kan kontrollere deres
The main conclusion from these graphs is that passive jobs, jobs in which workers do not
Danske arbejdere (tunnelarbejde, bygge- og anlægsarbejde) har det arbejde, der er udsat for størst risiko.
Danish blue collar workers (mining, construction) have the jobs most at risk.
Disse arbejdere skal arbejde under et intenst tidspres, men har næsten ingen midler til at tilpasse deres tempo til disse krav.
These workers have to work under acute time pressure, but have little means to adapt their tempo to these demands.
Jobs i landbrug og fiskeri befinder sig i kvadranten for få belastninger, hvilket betyder, at arbejdssituationen dér er rolig.
Farming and fishery jobs are situated in the low strain quadrant, which means that their work situation is calm.
De fleste af grupperne befinder sig i nærheden af gennemsnittet for begge spørgsmåls vedkommende.
Most of the groups are situated near the average scores for both questions.
Administrations- og ledelsesjobs og landbrugs- og fiskerijobs befinder sig yderst i grafen.
The administrative and managerial jobs, and the farming or fishery jobs have extreme positions in the graph.
Selverhvervende i liberalt φ erhverv • Overordnet leder
Autonomy method & order • self employed professional • general manager
Seh erhvervende (små)
Active job self employed (small)
Fremstillingsarbejde
Manufacturing work office worker
Kontorarbejde
Office work
Stramme tidsfrister
Tight deadlines
Tidspres
Time pressure
Manuel arbejder φ
• manual worker φ
Faglært manuel arbejder
- skilled manual worker
Figur 2 Arbejdsmiljø 1995, Danmark: Fordeling af "autonomi" og "jobkrav" efter beskæftigelsesområde (n=5,575)
Figure 2 Arbejdsmiljø 1995, Denmark: The distribution by occupation of "autonomy" and "job demands" < n=5.575) Figure 3 European Foundation '91: The distribution by occupation of "autonomy" and "working to tight deadlines' (n=I2.8l9)
+ 1.0σ arbejdsmiljø, hyppigst findes blandt ufaglærte arbejdere.
+ 1.0σ experience high demands for work but in which workers cannot control their work environment, are most commonly found among unskilled blue collar workers.
Administrative, videnskabelige og serviceprægede jobs forekommer hyppigst blandt jobs med få belastninger.
Administrative, scientific and service jobs are most prominent among the low strain jobs.
Det er påvist, at værkførere og fabriksarbejdere har de mest stressende jobs i Europa.
Supervisors and blue collar workers are identified as having the stressfull jobs in Europe.
Ansatte i lederjobs har et stort tidspres, men de har tilstrækkelig autonomi til at kontrollere disse tidskrav.
Managerial jobs undergo a lot of time pressure, but they contain enough autonomy to control these time demands.
φ Lovgivere og ledere * Ansatte i liberale erhverv
φ legislators and managers ' professionals agricultural and fishermen
Sådan læses jobprofilerne
How to read the job profiles?
Landmænd og fiskere
\ technicians k clerks
Service og salg ^^
■0.5a ι armed forces service and sales
Den vandrette akse viser tidspresset, og den lodrette akse viser jobautonomien.
The horizontal axis refers to time constraints and the vertical axis refers to job autonomy.
Et job i profilens øverste højre kvadrant er underlagt et stort tidspres, men giver mulighed for at opfylde dette krav.
A job in the top right quadrant of the profile is subjected to high time constraints, but offers means to cope with these demands.
I den nederste højre kvadrant findes arbejdssituationer med store belastninger.
In the lower right quadrant are high strain work situations.
I denne kvadrant er arbejdet stressende.
In this quadrant, work is stressful.
Håndværk og tilhorende fag
plant and machine operators
Hvert jobs prikstørrelse afspejler antallet af mennesker i det pågældende job i undersøgelsesmaterialet.
The dot size of each job reflects the number of people in that job in the survey sample.
Figur 4 Del Europæiske Institut 1996: Fordeling af "autonomi" og "jobintensitet" efter beskæftigelsesområde (n=15,986)
Figure 4 European Foundation '96: The distribution by occupation of "autonomy" and "job intensity" (n=15.986)
Stor
High strain jobs are stressful
Man kan også undersøge tidspres og autonomi på en anden måde, nemlig ved at undersøge stressvirkningerne af bestemte arbejdssituationer.
Another way to look at time constraints and job autonomy is to investigate the stress effects from certain work situations.
I en sådan analyse bør jobs med store belastninger vise en større grad af stresssymptomer end arbejdssituationer, hvor man er mindre udsat for risiko.
In such an analysis, high strain jobs should show a higher degree of stress symptoms than work situations which are less at risk.
I figur 5, 6 og 7 vises stressvirkningerne konstateret i den hollandske undersøgelse ("Monitor") og de to europæiske undersøgelser.
In figures 5, 6 and 7, the stress effects in the Dutch "Monitor" survey and the two European surveys are shown.
FIGUR 5 Den nederlandske undersøgelse "Monitor" 1995: Jobkrav, autonomi og udbrændthed (n =6543)
autonomy/job demands (mean burn-out score)
Autonomi m.h.t. metode & rækkefølge Autonomi m.h.t. metode & rækkefolge/arbejde under stramme tidsfrister (arbejdere hvis sundhed og sikkerhed er udsat for risiko i %) Figur 6 Den Europæiske Arbejdsmiljøundersøgelse 1991 : Jobkarakteristika og opfattelsen af, at sundheden og sikkerheden er udsat for risiko (n=12,819)
Figure 5 The Netherlands "Monitor" survey 1995: Job demands, autonomy and burn-out (n=6543) high autonomy method & order autonomy method & order/work to tight deadlines {% workers with health or safety at risk) The burn-out scale in the Dutch study is used as measure for stress effects.
Vi har beregnet det gennemsnitlige resultat for fire arbejdssituationers vedkommende.
We have calculated the average scale score for four work situations.
Den højeste søjle i grafen viser det værste sundhedsresultat.
The highest column in the graph refers to the worst health score.
1 figur 5 giver "store belastninger" det højeste resultat, hvilket betyder, at arbejdstagerne har den største procentdel af helbredsproblemerne.
In figure 5, the '"high strain" condition shows the highest score, which means that workers have the highest percentage of health complaints.
"Få belastninger" giver det laveste antal problemer.
The "low strain" condition shows the lowest percentage complaints.
Figuren viser, at den samlede virkning af et stort tidspres og en lille jobautonomi fører til en yderligere negativ helbredsvirkning.
The figure shows that the joint effect from high time constraints and low job autonomy leads to an extra negative health effect.
Sundhedspolitisk
Policy wise, it is only possible to
set er det kun muligt at forbedre helbredsvirkningerne i denne arbejdssituation ved at foretage samtidige indgreb for begge jobdimensioners vedkommende.
improve the health effects in this work situation by acting on both job dimensions at the same time.
Autonomi/jobkrav (gennemsnitligt opfattet stress)
high job autonomy autonomy/job demands (mean perceived stress)
Figur 7 Den europæiske arbejdsmiljøundersøgelse 1996: Jobkarakteristika og opfattelsen af, at sundheden og sikkerheden er udsat for risiko (n=15,986)
Figure 7 European Survey on Working Conditions 1996: Job characteristics and perceived health and safety at risk (n=15.986)
Figur 6 og 7 viser, hvordan arbejdssituationerne klarer sig m.h.t. sundhed i Europa som helhed.
Figures 6 and 7 show how work situations score on health in the whole of Europe.
"Store belastninger" giver den højeste procentdel af arbejdstagere, der klager over, at deres sundhed og sikkerhed er i fare.
The "high strain" condition shows the highest percentage workers who complain about their health or safety being at risk.
Over halvdelen af arbejdstagerne i en arbejdssituation med store belastninger melder, at deres sundhed og sikkerhed er udsat for risisko.
More than half of the workers in high strain work situations report that their health or safety is at risk.
Dette resultat ændrer sig ikke med tiden. Som modsætning til denne situation melder ansatte, som har stor jobautonomi og store jobkrav, for det meste ledere, om et langt lavere antal problemer: 36% i 1991 og 22% i 1996.
This result does not change over time.
Byggevirksomhed -
High strain sectors
Figur 8 Sektorer: Sammenligning af arbejdstagere, der er udsat for risiko i Finland (n=3503), og de to europæiske arbejdsmiljøundersøgelser
Figure 8 Sectors: comparison of workers at risk in Finland (n=3503) and the two European surveys on working conditions sectors are relatively free of strain.
De sektorer, der er udsat for størst risiko, er de sektorer, der viser et resultat for begge risikoområdernes vedkommende, der er højere end gennemsnittet (kvadranten "store belastninger").
Sectors most at risk have been identified as those sectors which score higher than average on both risk conditions (quadrant 'high strain').
I figur 8 sammenlignes resultaterne af de europæiske undersøgelser og den finske undersøgelse fra 1990.
Figure 8 compares the results for the European surveys and the Finnish survey from 1990.
I Finland er transport, bankvæsen og industrien de sektorer, der har den højeste procentdel af ansatte med meget store belastninger.
In Finland, transport, banking and industry are the sectors with the highest percentages of highly strained workers.
Det fremgår af disse figurer, at landbrug (osv.) og servicesektoren er forholdsvis belastningsfri.
The building industry is the sector with the least "high strain" jobs.
Resultaterne ændrer sig ikke meget mellem de to undersøgelser.
The European surveys show that transport and other industrial jobs are the high strain sectors.
Et resultat, der gælder alle tre undersøgelser, er, at transportsektoren fremstår som sektoren med den største risiko.
In these figures it appears that agriculture (etc.) and service surveys is the transport sector appearing as the highest risk sector.
Sektorerne med små risici er ikke de samme i de forskellige undersøgelser.
Low risk sectors are not the same in the surveys.
Figur 9 Køns- og aldersgrupper: Sammenligning af arbejdstagere, der er udsat for risiko i Finland, og de to europæiske arbejdsmiljøundersøgelser
Figure 9 Gender and age groups: comparison of workers at risk in Finland and the two European surveys on the work environment
I figur 9 sammenlignes procentdelene af arbejdstagere, der er udsat for risiko (jobs med "store belastninger") i henhold til kønsog aldersgrupperne i den finske og de europæiske undersøgelser.
Figure 9 compares the percentages of workers at risk ("high strain" jobs) according to gender and age group in the Finnish and European Surveys.
Resultaterne er ikke helt klare.
The results are not that clear.
Med hensyn til køn arbejder næsten en tredjedel af kvindelige finske arbejdstagere i situationer med "store belastninger".
According to gender, nearly a third of female Finnish workers are working in "high strain" conditions.
Ældre arbejdstagere i Finland er mere tilbøjelige til at have et job med "store belastninger" end unge arbejdstagere.
Older workers in Finland are more likely to have a "high strain" job than young workers.
I henhold til den europæiske arbejdsmiljøundersøgelse fra 1991 er der flere mænd end kvinder, som arbejder i stressende situationer.
According to the European Survey of 1991, more men than women are working in stressful conditions.
Dette billede vender i 1996.1 begge undersøgelser er der dog flere unge end ældre arbejdstagere med et job med "store belastninger".
This picture changes around in 1996. In both surveys however, more young than older workers have a "high strain" job.
-ή— Nederlandene - nyt spørgsmål ·--♦■— Finland sp43 —'--■ Østrig "·""" EU-undersøgelsen
Netherlands - new question Finland - q43 Austria European Survey
Resultaterne fra 1995 viser i sammenligning med 1994, at stigningen i tidspresset er
1994, indicate that the increase of time constraints is on-going.
Arbejdsmiljøundersøgelse viser en gradvis stigning i tidspresset over en ca. 15-årig periode.
Finland, Austria, Sweden and the European Survey show a gradual increase in time constraints over a period of approximately 15 years.
I Østrig er tidspresset den eneste risiko, der fortsat stiger, mens andre risici gradvis forsvinder.
In Austria, "time constraints" is the only risk which continues to increase, whereas other risks gradually disappear.
Den nederlandske undersøgelse (DLO) giver det eneste resultat, der afviger noget fra de andre lande.
The Dutch survey (DLO) gives the only result which deviates somewhat from
Men dette resultat er hovedsageligt forårsaget af, at svarkategorierne blev vedvarende.
These results make it clear that a strong intensification of work occurs in the whole of Europe.
Forøgelse af jobautonomien?
Increasing job autonomy?
Nederlandene EU-undersøgelsen
Netherlands European Survey
Figur 11 Udviklingen i autonomien i Europa
Figure II The development of autonomy in Europe
Arbejdernes jobs er i høj grad kendetegnet ved kedeligt arbejde.
Blue collar workers' jobs are to a large extent characterised by dull work.
Analysen af tidspresset og jobautonomien i de europæiske arbejdsmiljøundersøgelser (1991 og 1996) og i de nationale undersøgelser viser, at: kontorpersonale udgør den mest fremherskende gruppe blandt de aktive jobs (stort tidspres, stor autonomi).
The analysis of time constraints and job autonomy in the European Surveys on Working Conditions (1991; 1996) and in national surveys shows that: autonomy). Managers and white collar professionals make up the most prominent group among the active jobs (high time constraints, a lot of autonomy).