natgillin/translations-raw huggingface dataset:
90 i)undgå at afvige væsentligt fra retningslinjerne for udgifterne på mellemlangsigt, således at statens reale udgifter forbliver på samme niveau som i 1999.Derfor skal budgettets udgiftsmål for 2002 konsekvent holdes, og de nødvendigbesparelser indgå i budgettet for 2003 ii)at forbedre budgetdisciplinen inden for lokaladministrationen ved at indføre enstærk tilsynsmekanisme for den nyligt vedtagne bestemmelse om, at de lokaleadministrationer skal stræbe mod et balanceret budget på mellemlang sigt iii)at fortsætte helhjertet med pensionsreformen, især gennem en tidlig vedtagelseog gennemførelse af de planlagte ændringer i pensionsmodellen ved, at der tages hensyn til øget levealder, og ved, at perioden for beregning af pensionsberettiget indkomst udvides til at omfatte hele karriereforløbet.
(i)avoid a significant deviation from the mediumterm spending guidelines ofkeeping Government expenditure in real terms at the level of 1999; to this endadhere tightly to the budget’s expenditure target for 2002 and adopt the necessary expenditure reducing measures in the budget for 2003;
Mens beskæftigelsenfortsat voksede, og ledigheden blev ved med at falde, steg de reale enhedslønomkostninger, og arbejdsproduktiviteten faldt som følge af en skarp nedgang i den økonomiske vækst.
While employmentcontinued to grow and unemployment to decline, real unit labour costs increased andlabour productivity fell due to a sharp slowdown in the economic growth.
Derfor forventes stigningen i beskæftigelsen at stoppe i 2002.
As a result,employment growth is expected to cease in 2002.
Arbejdsløsheden erovervejende strukturelt betinget med store regionale udsving.
The unemployment rate remains at
mellem 1997 og 2002.
a high level, 9,1% in 2001, and is expected to rise in 2002.
Disse nedsættelser har imidlertid stort set været proportionale, så de har ikke haft megen virkning på de lavtlønnedes relative stilling,især hvad angår høje effektive marginalskatter.
However, these reductions have been essentially proportional, thus doing little to redress therelative position of low-wage earners, in particular, with respect to high marginal effective tax rates.
I 2001 indførte regeringen foranstaltninger for at forbedre effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedsprogrammer (ALMP) med det formål at undgå, at de ledige, der var svære at beskæftige, blev udelukket fra arbejdsmarkedet, og for at reformere pensionsordningerne med det formål at gøre pensionsalderen mere fleksibel og øgeincitamentet til at blive længere i arbejdsstyrken.
In 2001, the Government introduced measures toimprove the effectiveness of active labour market programmes (ALMPs), toprevent exclusion of the hard-to-place unemployed from the labour marketand to reform pension systems with the aim of increasing flexibility regarding the retirement age and increasing incentives to remain longer in thelabour force.
Antallet af folk i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst og i ALMP er dog fortsat højt, ogden sene gennemførelse af de sidstnævnte reformer svækker deres virkningpå de store årgange og risikerer at forsinke regeringens mål om hæve deneffektive pensionsalder.
However, the number of working-age people in various benefitschemes and ALMPs remains high and the late implementation of the latterreforms weakens their effect on the baby-boom generation and risks delaying the achievement of the Government’s objective of raising the effectiveretirement age.
Derudover er de allerede vedtagne foranstaltningertil at øge arbejdsløshedsunderstøttelsen i 2002 i strid med målet om at øgeincitamentet til at arbejde, og de underminerer virkningerne af skattenedsættelserne og ALMP.
In addition, the already-decided measures to increase thelevel of unemployment benefits in 2002 run contrary to the aim of increasing incentives to work and undermine the effects of tax reductions and ALMPs.
På den baggrund bør Finland konsekvent gennemførealle de beskæftigelseshenstillinger, som Rådet vedtog i februar 2002, og fokusere på følgende: i)gøre det attraktivt at arbejde, så den høje strukturelle ledighed mindskes.
In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, the mainpriorities for Finland should be to:
Reformerne bør omfatte understøttelsesordningerne, herunderordninger for førtidspension med henblik på at sænke de forholdsvishøje marginalskatter for især lavtlønnede.
Reforms should cover benefit schemes, including early retirement arrangements, with a view to lowering the relatively highmarginal effective tax rates for low wage earners in particular.
Betingelserne for at få understøttelse og jobsikringslovgivningen bør også revideres ii)fortsætte med at øge effektiviteten i de aktive arbejdsmarkedsprogrammer og tilpasse dem til den del af befolkningen, der er mest udsatfor langtidsledighed.
(ii)continue to increase the efficiency of active labour market programmesand to refocus them to the needs of those most prone to the risk oflong-term unemployment.
På grund af landets perifere beliggenhed i Den Europæiske Union er Finlandsøkonomi potentielt mindre udsat for international konkurrence end de flesteandre medlemsstaters.
Due to its peripheral location in the European Union, the Finnish economy ispotentially less exposed to international competition than most other Member States.
Forbrugerpriserne ligger blandt de højeste i Den Europæiske Union, hvilket til dels skyldes den forholdsvis høje markedskoncentration i visse sektorer, f.eks. medier og detailhandel.
Consumer price levels are among the highest in the European Union,which is partly due to the relatively high degree of market concentration insome sectors, such as the media and retail distribution.
I Finland er gennemførelsesgraden for direktiverne om det indre marked blandt de højeste i EU, og te-lekommunikations- og elektricitetsmarkedet er fuldt ud liberaliseret.
The Finnish transposition rate of Internal Market directives is among the highest in the EU and
Selv om der er sket forbedringer i den seneste tid, er værdien af de offentlige indkøb,der udbydes offentligt, desuden stadig under det europæiske gennemsnit, og den private sektor deltager kun i begrænset omfang i leveringen af offentlige tjenesteydelser, især på lokalt plan.
Moreover, whileimprovements have been made recently, the value of public procurement that is publicly advertised is below the European average and private sector participation in theprovision of public services is low, especially at the local level.
På den baggrund bør Finland fokusere påfølgende: i)styrke konkurrencen i udbuddet af offentlige tjenesteydelser på lokalt plan ved,at den private sektor deltager mere og ved at skabe konkurrence mellem offentlige leverandører ii)lette oprettelsen af virksomheder ved at mindske den tid, det tager at indregistrere et nyt selskab iii)bemyndige den finske konkurrencemyndighed til at anvende artikel 81 og 82 i EF-traktaten.
(iii)give the Finnish Competition Authority powers to apply Articles 81 and 82 of the EC Treaty.
Sverige verige oplevede en kraftig afmatning i 2001, og realvæksten i BNP faldtfra 3,6% i 2000 til 1,2% under kraftig indflydelse af den globale afmatning og ikke mindst nedturen i it-sektoren. Det forventede gradvi-
Sweden weden experienced a sharp slowdown in 2001 and real GDP growth de- celerated to 1,2% from 3,6% in 2000, heavily influenced by the global
S se opsving i verdensøkonomien i 2002 og 2003 skulle dog føre til en stærkere ekstern efterspørgsel. De forholdsvis gunstige fundamentale økonomiskeforhold i Sverige skulle samtidig medvirke til et opsving i den indenlandskeefterspørgsel i 2002 og 2003.
S slowdown and in particular by the slump in the ICT sector.
Samlet forventes realvæksten i BNP at blive påca. 1,7% i 2002 og ca. 2,8% i 2003.
The relatively favourable fundamentals in Sweden should also aid a recovery in domestic demand in 2002and 2003.
Det harmoniserede forbrugerprisindekssteg kraftigt i 2001 med et gennemsnit på 2,7%, delvis på grund af midlertidige faktorer.
HICP inflation increased substantially in 2001 andaveraged 2,7%, partly due to temporary factors.
Alt tyder imidlertid på, at inflationstrykket vil falde fra og medandet kvartal af 2002 og ligge tæt på 2% i 2003.
However, the indicationsare that inflationary pressures should diminish from the second quarter of2002 and remain close to 2% into 2003.
Væksten i beskæftigelsenhar været støt i de senere år og var stadig på 2% i 2001, hvilket har væretmedvirkende til et kraftigt fald i arbejdsløsheden til 5,2% i 2001.
Employment growth has been robust in recent years and was 2% still in 2001, which has contributed to asubstantial fall in the unemployment rate, to 5,2% in 2001.
Der forventes dog visse eftervirkninger af afmatningen i den økonomiske aktivitet i2001, mens arbejdsløsheden ventes at stige en smule i 2002.
However, somelagged effects of the slowdown of economic activity in 2001 are expectedand a slight increase in unemployment is expected in 2002.
Denne udvikling skulle vende, når økonomien får ny kraft i 2003.
This should bereversed as the economy gains momentum in 2003.
En af de afgørende udfordringer er at øge det økonomiske vækstpotentiale, da produktiviteten pr. capita er faldet i de senere år i forhold til gennemsnittet i EU-15.
Enhancing the growth potential of the economy remains a key challenge, asproductivity per person has fallen in recent years compared with the EU-15average.
Man bør prioritere en politik, der tager sigte på atstyrke iværksættervirksomhed og vækst i virksomhederne samt bestræbelser for at øge incitamenterne til at arbejde.
Policies aimed at strengthening entrepreneurship and growth offirms as well as efforts to improve incentives to work should be given highpriority.
Sverige ligger højt medhensyn til beskæftigelsesraten, men på mellemlang sigt er øget deltagelse i arbejdsmarkedet og oprettelse af arbejdspladser imidlertid stadig envigtig udfordring for at løse problemet med den aldrende befolkning.
While Sweden ranks high in terms of employment rates, increasinglabour force participation and fostering employment nevertheless remain akey challenge in the medium term in order to cope with an ageing population.
Udbuddet af arbejdskraft vil kunne forøges yderligere gennem reformer medhenblik på at gøre samspillet mellem beskatning og sociale ydelser merebeskæftigelsesfremmende.
A further expansion in labour supply could be encouraged via continued reforms to make the underlying taxbenefit structure more favourableto employment.
Desuden bør man holde et vågent øje med effektiviteten af arbejdsmarkedsprogrammerne.
Moreover, the effectiveness of labour market programmesneeds to be monitored.
Foranstaltninger til styrkelse af konkurrencen i nogle sektorer og til forbedring af effektiviteten i denoffentlige sektor er vigtige opgaver på grund af det høje prisleje og den lave produktivitet.
Measures to enhance competition in some sectorsand to increase the efficiency of the public sector are key challenges in order to address the high price levels and the weak labour productivity performance.
I 2001 steg overskuddet på statsfinanserne markant med 1 procentpoint til4,8% af BNP.
In 2001, the general Government surplus rose markedly, by 1 percentagepoint, to 4,8% of GDP.
I henhold til finanslovforslaget fra foråret 2002 forventer man
According to the 2002 Spring Fiscal Policy Bill, continued large surpluses of 1,8% of GDP in both 2002 and 2003 are expected.
fortsat et overskud på 1,8% af BNP i såvel 2002 som 2003. Den svenske mellemfristede budgetpolitik består af tre elementer, nemlig i) nominelle lofter for de offentlige udgifter, som er fastsat for hvert af de kommende tre år, ii) et krav på mellemlang sigt om budgettilbageholdenhed hos de lokale myndigheder, og iii) et gennemsnitligt overskud på 2% af BNP i konjunkturforløbet som mål for statsfinanserne.Den margen, der er opstået som følge af de større overskud end forventet, er blevetanvendt dels til skattelettelser, dels til nedbringelse af gælden.
Swedish mediumterm budgetary policy is threefold and consists of (i) nominalceilings on central Government expenditure set annually for three years ahead, (ii)a mediumterm balanced budget constraint for local governments and (iii) a 2%of GDP surplus target for general Government finances on average over the busi-ness-cycle. The margin created by achieving higher surpluses than targeted hasbeen used partly for tax relief and partly for debt reduction.
Bruttogælden faldt tilunder 60% af BNP i 2000 og forventes fortsat at falde til 48,3% af BNP i 2004, ihenhold til finanslovsforslaget fra foråret 2002.
Gross debt fell below60% of GDP in 2000 and is expected to continue to fall and reach 48,3% of GDPin 2004, according to the 2002 Spring Fiscal Policy Bill.
Denne nedbringelse af gælden udgør sammen med pensionsreformen en vigtig del af Sveriges strategi for at løse problemerne med den aldrende befolkning.
This debt reduction, together with the reformed pension system, forms an important part of Sweden’sstrategy for coping with the ageing of the population.
På den baggrund bør budgetpolitikken fokusere på følgende: i)videreføre strategien med at sænke skatterne for lønmodtagere med lave ogmellemhøje indkomster i 2002 og samtidig sikre, at man ikke overskrider regeringens udgiftsloft, og ii)at man i 2003 opnår et overskud på statsfinanserne i overensstemmelse med regeringens mellemfristede mål på 2% af BNP i konjunkturforløbet, mens manfastholder den stramme udgiftskontrol.
(ii)achieve in 2003 a general Government surplus in accordance with the Government’s mediumterm surplus target of 2% of GDP over the cycle for the Government finances while maintaining tight expenditure control.
Det svenske arbejdsmarked blev forbedret igen i 2001 på trods af den markante afmatning i den økonomiske vækst.
The Swedish labour market continued to improve in 2001, despite the substantialslow down in economic growth.
Arbejdsløsheden faldt til omkring 5% af arbejdsstyrken, mens beskæftigelsen voksede med næsten 2%, hvilket øgede den alleredehøje beskæftigelsesrate.
Unemployment declined to around 5% of the labourforce, while employment grew by almost 2%, boosting further the already high employment rates.
Især beskæftigelsesraten for ældre arbejdstagere (55-64 år)på næsten 65% i 2000 er markant højere end i andre medlemsstater.
In particular, the employment rate of older workers (55 to 64 yearsold) at almost 65% in 2000 is markedly higher than in other Member States.
Den resterende »arbejdskraftreserve« til en yderligere forøgelse af udbuddet af arbejdskraft på mellemlang sigt er dermed begrænset.
The remaining ‘labour reserve’ for a further increase of labour supply in the medium term isthus limited.
Faktisk tyder forholdsvis høje nominelle lønstigninger i 2001 (i forhold til den beskedne produktivitet) i f.eks. bygge-, anlægs og servicesektoren, på en vis mangel på arbejdskraft og flaskehalsproblemer allerede nu.Dette udlignes delvis af, at man i Sverige lægger stor vægt på uddannelse, idetnæsten 5% af arbejdsstyrken enten deltager i forskellige arbejdsmarkedsprogrammereller det særlige midlertidige uddannelsesprogram, som hver især bidrager til at gørearbejdsstyrken mere fleksibel.
In fact, relatively high nominal wage increases in 2001 (compared to themodest performance of labour productivity), in e.g. the construction and services sectors, suggest a certain shortage and mismatch of labour already now. This is partly alleviated by the strong emphasis put on training in Sweden, where almost 5% of thelabour force either participates in various active labour market programmes (ALMPs)or the special, temporary education programme, which both contribute to an improved adaptability of the workforce.
Nye evalueringer af visse typer arbejdsmarkedsprogrammer tyder dog på noget blandede resultater (med hensyn til nettogevinster forbeskæftigelsen), hvilket understreger vigtigheden af fortsat at gøre dem mere effektive.
However, recent evaluations of some types of ALMPs indicate a relatively mixed outcome (in terms of the net gains in employment),underlining the importance of further improving their efficiency.
På trods af den senere tids foranstaltninger er skattetrykket for arbejdstagere, isærlavtlønnede, et af de højeste i EU.
Despite recentmeasures, the tax burden on labour and, in particular, on low wage earners remainsone of the highest in the Union.
Forholdsvis rundhåndede sociale ordninger bidrager til en høj nettokompensationsgrad, men forholdsvis strenge regler (sammen med
Relatively generous benefit levels contribute to highnet replacement rates, but comparatively strict eligibility criteria (in combination withthe active employment policy) limit the risk of longterm unemployment in Sweden.
den aktive beskæftigelsespolitik) begrænser risikoen for langtidsledighed i Sverige.
In view of the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, the main priorities for Sweden should be to:
På baggrund af ovenstående bør Sverige nøje efterleve alle de henstillinger om beskæftigelse, som Rådet vedtog i februar 2002, og sætte sig følgendeprioriteter: i)fortsætte reformerne af skatte- og bistandssystemerne for at øge incitamentet til at arbejde, og ii)fortsætte forbedringen af effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedsprogrammer og fortsat rette dem mod personer, som er mest udsat forlangtidsledighed, samt at dække behovene på arbejdsmarkedet.
(ii)further improve the efficiency of active labour market programmes(ALMPs) and continue to target them at those most prone to the risk oflong-term unemployment, as well as to meet the demands of thelabour market.
Sveriges åbenhed (målt som handelens samlede andel af BNP) er højereend i de andre nordiske lande og steg markant i 1990’erne, men prisniveauet er fortsat højt, og produktiviteten ligger under EU-gennemsnittet.Gennemførelsen af direktiverne om det indre marked er glimrende, statsstøtten er blandt de laveste i EU, og reformen af netværksindustrierne erlangt fremskreden.
Sweden’s openness (as measured by total trade-to-GDP ratio) is higher thanthe other Nordic economies and notably increased in the 1990s, but pricelevels remain high and labour productivity is below the EU average. Therecord in transposing Internal Market directives is excellent, State aid isamong the lowest in the EU, and reforms of network industries are well advanced.
Imidlertid er konkurrencen om udbud af offentlige tjenesteydelser stadig utilstrækkelig på lokalt plan.
However, competition in public services provision is still insufficientat the local level.
Konkurrencen er ogsåutilstrækkelig i sektorer som detailmarkedet for lægemidler, der er et statsejet monopol, og handelen med levnedsmidler.
Competition is also insufficient in some sectors such as theretail market for pharmaceutical products, a State-owned monopoly, andfood trade.
Sverige har de største udgifter til forskning og udvikling i EU, selv om de i høj grad er koncentreret i nogle få videnintensive sektorer.
Sweden has the highest total R & D expenditure in the EU although it is highly concentrated in a few knowledge-intensive sectors.
Udbredelsen af it blandt befolkningen stiger hurtigt, og it-industriens andel af den samlede produktion erstor sammenlignet med andre medlemsstater.
Theuptake of ICT by the population is proceeding at a high pace and the shareof the ICT industry in total production is large compared to other Member States.
På den baggrund bør Sverige fokusere på følgende: i)skærpe konkurrence om udbud af offentlige serviceydelser på lokaltplan, og ii)styrke bestræbelserne på at indføre konkurrence i sektorer, hvor den erutilstrækkelig, som f.eks. detailmarkedet for lægemidler og levnedsmidler.
(ii)step up efforts to enforce competition in those sectors where competition has been found to be inadequate, such as the retail market forpharmaceutical products and food.
Kongerige et økonomiske aktivitetsniveau i Det Forenede Kongerige var setunder ét fortsat højt i 2001.
Kingdom nited Kingdom economic activity held up well in 2001 as awhole.
Et fald i nettoeksporten som følge afden svagere globale økonomi blev udlignet af en usædvanlig kraf-
Depressed net exports associated with the weakerglobal economy were offset by exceptionally strong growth in
D tig vækst i det private forbrug. BNP steg med 2,2% i årets løb.
U household expenditure.
Dog menes væksten i løbet af 2002 at ville rette sig i taktmed opsvinget i den globale økonomi, og fordi økonomien fortsat bæres oppe af væksten i den indenlandske efterspørgsel, blandt andet som følge afden mindre stramme pengepolitik i 2001 og planlagte stigninger i statensløbende udgifter og kapitaludgifter.
However, within 2002, growth is expectedto recover as growth of the world economy rises and the economycontinues to be supported by growth in domestic demand, in part as aresult of monetary loosening in 2001 and planned rises in Governmentcurrent and capital expenditure.
Væksten ventes i 2003 at ligge lidt overtrenden, da der er tale om pæn vækst på de britiske eksportmarkeder. Inflationen ventes fortsat at være afdæmpet i 2002 og 2003, da produktionenligger tæt på det maksimale.
Growth in 2003 is expected to be a little above trend as United Kingdom export markets grow respectably.Inflation is projected to remain subdued in 2002 and 2003 as outputremains close to potential.
Mere specifikt forventer man ikke noget øgetløntryk, selv om arbejdsløsheden stadig er så lav som 5,5%.
In particular, increased wage pressures arenot expected to emerge despite unemployment remaining low at nomore than 5,5%.
Det harmoniserede forbrugerprisindeks forventes at ligge på et gennemsnit på under 2% i2002 og 2003.
HICP inflation is projected to average under 2% in2002 and 2003.
Produktiviteten pr. capita er lavere end EU-gennemsnittet, selv om gabet ermindsket siden 1995.
Productivity per person employed is below the EU average although the gaphas been declining since 1995.
På arbejdsmarkedet er den høje koncentration af arbejdsløshed og inaktivitet i visse områder en væsentlig udfordring.
As far as the labour market is concerned,a key challenge is the high concentration of unemployment and inactivity in certain communities.
Selv omarbejdsløsheden er faldet i alle regioner og landsdele i Det Forenede Kongerige, er der fortsat lokale områder med høje arbejdsløshedsprocenter.
Although unemployment has fallen in allregions and countries of the United Kingdom, there remain local areaswith high rates of worklessness.
Dentredje store udfordring er at forbedre kvaliteten af de offentlige serviceydelser i Det Forenede Kongerige, især i transportsektoren.
The third key challenge is to improvethe quality of United Kingdom public services, notably in the transportsector.
Overskuddet på statsfinanserne var på 0,9% af BNP i 2001.
The Government surplus was 0,9% of GDP in 2001.
Prognosernei konvergensprogrammet siger, at de offentlige finanser vil udvise et lilleunderskud på 0,2% af BNP i finansåret 2001-2002, der stiger til et underskud på 1,1% af BNP i 2002-2003 og fortsat vil ligge på omtrent samme niveau i resten af programmets løbetid frem til 2006-2007.
The projections inthe convergence programme show the Government finances movinginto a small deficit of 0,2% of GDP in financial year 2001-2002 whichrises to a deficit of 1,1% of GDP in 2002-2003 and persists around thatlevel in the remaining years of the programme, to 20062007.
Der visersig nu et underskud på ca. 1% af BNP et år tidligere end i forrige oversigt,hovedsagelig som følge af midlertidige økonomiske faktorer (f.eks. lavere BNP end tidligere forudsagt og lavere fortjenester i finanssektoren).
A deficit ofaround 1% of GDP now emerges, one year earlier than in the previous update, largely as the result of temporary economic factors (e.g. a lower levelof GDP than previously projected, and lower financial company profits).