natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FRBSB og BLB samt alle de regeringer, der har afgivet indlæg ved Domstolen, har gjort gældende, at reglerne om transferfrister er begrundet i ikkeøkonomiske hensyn, som udelukkende vedrører sporten som sådan.
The existence of an obstacle to freedom of movement for workers having thus been established, it must be ascertained whether that obstacle may be objectively justified.
Hvad angår dette spørgsmål må det erkendes, at fastsættelsen af transferfrister for spillere kan opfylde det formål at sikre lige vilkår i de sportslige kampe.
The FRBSB, the BLB and all the governments which submitted observations to the Court submit that the rules on transfer periods are justified on non-economic grounds concerning only sport as such.
Det fremgår af de faktiske konstateringer, som den forelæggende ret har foretaget, og af de dokumenter, der er fremlagt for Domstolen, at Lehtonen indgik en arbejdskontrakt med en klub i en anden medlemsstat med henblik på at udøve lønnet beskæftigelse på denne medlemsstats område.
It appears from the findings of fact made by the national court and from the documents produced to the Court that Mr Lehtonen had entered into a contract of employment with a club in another Member State with a view to exercising gainful employment in that State.
Som sagsøgeren i hovedsagen med føje har anført, har han altså herved søgt en faktisk tilbudt stilling i den forstand, hvori dette udtryk anvendes i traktatens artikel 48, stk. 3, litra a).
As he has rightly submitted, he thereby accepted an offer of employment actually made, within the meaning of Article 48(3)(a) of the Treaty.
Da en basketballspiller som Lehtonen må anses for en arbejdstager i traktatens artikel 48's forstand, må det herefter undersøges, om de regler vedrørende transferfrister, som er nævnt ovenfor, udgør en hindring for den fri bevægelighed for arbejdstagere, som er forbudt ved artikel 48.
On this point, it must be acknowledged that the setting of deadlines for transfers of players may meet the objective of ensuring the regularity of sporting competitions.
Hvad dette spørgsmål angår må det erkendes, at der gælder strengere transferfrister for spillere fra en anden belgisk basketballklub.
Existence of an obstacle to freedom of movement for workers
Risikoen herfor er særlig stor under sportslige kampe, som udkæmpes efter de regler, der gælder for de nationale belgiske mesterskaber i basketball i første division.
Since a basketball player such as Mr Lehtonen must be regarded as a worker within the meaning of Article 48 of the Treaty, the Court must consider whether the rules on transfer periods
De foranstaltninger, som idrætsforbund træffer til sikring af kampenes gnidningsfri afvikling må imidlertid ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde det tilstræbte formål.
The teams taking part in the play-offs for the title or for relegation could benefit from late transfers to strengthen their squads for the final stage of the championship, or even for a single decisive match.
transfer af en spiller fra et forbund i den europæiske zone, som foretages mellem den 28. februar og den 31. marts, skulle være forbundet med større risici for ulige kampvilkår ved mesterskaberne end en transfer, som foretages inden for samme periode af en spiller fra et forbund, der ikke hører til den europæiske zone.
At first sight, such a rule must be regarded as going beyond what is necessary to achieve the aim pursued. It does not appear from the material in the case-file that a transfer between 28 February and 31 March of a player from a federation in the European zone jeopardises the regularity of the championship more than a transfer in that period of a player from a federation not in that zone.
Det fremgår af de regler om transferfrister, som er omhandlet i hovedsagen, at den sidste frist for spillere fra et forbund, der ikke hører til den europæiske zone, er den 31. marts og ikke den 28. februar, hvilken frist kun gælder for spillere fra et forbund i den europæiske zone, som omfatter forbundene i medlemsstaterne.
However, measures taken by sports federations with a view to ensuring the proper functioning of competitions may not go beyond what is necessary for achieving the aim pursued.
Det tilkommer imidlertid den nationale ret at efterprøve, i hvilket omfang objektive hensyn, der udelukkende vedrører sporten som sådan, eller som beror på forskelle mellem den situation, som spillere fra forbund i den europæiske zone respektivt fra forbund uden for denne zone befinder sig i, kan retfærdiggøre en sådan forskel i behandlingen.
In the main proceedings, it appears from the rules on transfer periods that players from a federation outside the European zone are subject to a deadline of 31 March rather than 28 February, which applies only to players from
En sådan ordning synes umiddelbart at gå ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde det tilstræbte formål. Det fremgår nemlig ikke af de oplysninger, som er tilgået sagens akter, at en
However, it is for the national court to ascertain the extent to which objective reasons, concerning only sport as such or relating to differences between the position of players from a federation in the European zone and that of players from a federation not in that zone, justify such different treatment.
»EF-traktatens artikel 48 (efter ændring nu artikel 39 EF) er til hinder for anvendelse af regler, der er vedtaget af idrætsforbund i en medlemsstat, og som forbyder en basketballklub at sætte spillere fra andre medlemsstater på holdet i kampe om de nationale mesterskaber, når transferen af den pågældende spiller er sket efter en bestemt dato, og såfremt denne dato ligger forud f or den dato, der gælder for transfer af spillere fra visse tredjelande, medmindre objektive hensyn, der udelukkende vedrører sporten som sådan, eller som beror på eksisterende forskelle mellem den situation, som spillere fra forbund i den europæiske zone respektivt fra forbund uden for denne zone befinder sig i, kan retfærdiggøre en sådan forskel i behandlingen.«
'Article 48 of the EC Treaty (now, after amendment, Article 39 EC) precludes the application of rules laid down in a Member State by sporting associations which prohibit a basketball club from fielding players from other Member States in matches in the national championship, where they have been transferred after a specified date, if that date is earlier than the date which applies to transfers of players from certain non-member countries, unless objective reasons concerning only sport as such or relating to differences between the position of players from a federation in the European zone and that of players from a federation not in that zone justify such different treatment.'
Generaladvokat S. Alber fremsatte forslag til afgørelse i retsmødet (Sjette Afdeling) den 22. juni 1999.
Advocate General S. Alber delivered his Opinion at the sitting of the Sixth Chamber on 22 June 1999.
Præjudiciel »Tillægsafgift på mælk — mælkekvoteordning i Sverige — første tildeling af mælkekvoter -national ordning —fortolkning af forordning (EØF) nr. 3950/92 — ligebehandlingsprincippet« (Sjette Afdeling)
Preliminary ruling (Additional levy on milk—Milk quota scheme in Sweden — Initial allocation of milk quotas — National rules — Interpretation of Regulation (EEC) No 3950/92 — Principle of equal treatment) (Sixth Chamber)
Ved kendelse af 27. maj 1997 har Regeringsrätten forelagt et præjudicielt spørgsmål vedrørende fortolkningen af Rådets forordning (EØF) nr. 3950/92 af 28. december 1992, EF-traktatens artikel 5 (nu artikel 10 EF) og EF-traktatens artikel 40, stk. 3 (efter ændring nu artikel 34, stk. 2, EF), samt ligebehandlingsprincippet.
By decision of 27 May 1997, the Regeringsrätten (Supreme Administrative Court) referred to the Court for a preliminary ruling a question on the interpretation of Council Regulation (EEC) No 3950/92 of 28 December 1992, Article 5 of the EC Treaty (now Article 10 EC), Article 40(3) of the EC Treaty (now, after amendment, Article 34(2) EC) and the principle of equal treatment.
251 532 kg mælk beregnet på grundlag af 40 kopladser og under anvendelse af en nedsættelsessats på 15% i overensstemmelse med § 10 i bekendtgørelse nr. 1714.
basis of 40 milk cows, a reduction of 15% having been applied in accordance with Article 10 of Swedish Regulation No 1714.
Efter ændringen af § 10 ved bekendtgørelse nr. 812 blev afgørelsen tilbagekaldt og erstattet af en ny afgørelse dateret den 3. juli 1995, hvorved mælkekvoten blev fastsat til 207 144 kg under anvendelse af den nye nedsættelsessats på 30%.
After that article had been amended by Swedish Regulation No 812, the decision was withdrawn and a new one dated 3 July 1995 substituted for it, fixing the quota at 207 144 kg, a reduction of 30% (the new rate) having been applied.
Spørgsmålet er blevet rejst under tre sager, som mælkeproducenterne Kjell Karlsson og Lars-Göran Gustafsson og den tidligere mælkeproducent Natanael Torarp har anlagt til prøvelse af nogle afgørelser, hvorved Jordbruksverket for de to førstnævntes vedkommende tildelte dem nedsatte mælkekvoter eller nedsatte de allerede tildelte mælkekvoter og for sidstnævntes vedkommende afslog at tildele ham en mælkekvote.
The question was raised in three actions brought by Mr Karlsson and Mr Gustafsson, milk producers, and Mr Torarp, a former milk producer, respectively, challenging decisions whereby the Jordbruksverket (the Swedish Agricultural Office) allocated reduced milk quotas or reduced the quotas already allocated to Mr Karlsson and Mr Gustafsson and refused to allocate a milk quota to Mr Torarp.
Natanael Torarp leverede mælk i årene 1991, 1992 og 1993.
Mr Torarp delivered milk between 1991 and 1993.
Ved afgørelse af 13. januar 1995 blev der ex officio tildelt ham en mælkekvote. Han meddelte den kompetente myndighed, at han var ophørt med at producere mælk den 12. november 1994, fordi han havde haft en arbejdsulykke, som gjorde det umuligt for ham at beholde sine malkekøer.
By decision of 13 January 1995 he was automatically allocated a milk quota, whereupon he informed the authorities that he had ceased milk production on 12 November 1994 because he had had an accident while working which prevented him from keeping milk cows.
Ikke desto mindre ansøgte han den 13. februar 1995 om en mælkekvote beregnet på grundlag af de faktisk foretagne leverancer i referenceårene.
Nevertheless he applied on 13 February 1995 for a milk quota calculated on the basis of deliveries actually made during the reference years.
Ved afgørelse af 5. marts 1995 fratog Jordbruksverket ham i medfør af § 5 i bekendtgørelse nr. 1714 den kvote, der var tildelt ham ex officio, idet der blev givet afslag på ansøgningen.
By decision of 5 March 1995 the Agricultural Office withdrew the quota allocated automatically and rejected his application, in accordance with Article 5 of Swedish Regulation No 1714.
Kjell Karlsson, Lars-Göran Gustafsson og Natanael Torarp anlagde hver især sag ved den kompetente länsrätt til prøvelse af de respektive afgørelser.
Mr Karlsson, Mr Gustafsson and Mr Torarp brought separate actions challenging the decision concerning them before the appropriate Länsrätten (County Administrative Court).
Efter at have tabt i første instans, appellerede de sagerne til Kammarrätten i Jönköping uden at få medhold, hvorefter de har appelleret sagerne til Regeringsrätten.
Having lost at first instance, and again on appeal before the Kammarrätten (Administrative Court of Appeal), Jönköping, they brought a further appeal before the Regeringsrätten.
Kjell Karlsson fik i januar 1995 tildelt en foreløbig mælkekvote på 38 797 kg svarende til sin gennemsnitsproduktion i årene 1991,1992 og 1993.
In January 1995 Mr Karlsson received a provisional milk quota of 38 797 kg, corresponding to his average production for the years 1991 to 1993.
Under henvisning til, at han havde forbedret sin ejendom og øget antallet af kopladser fra syv til tolv, ansøgte han om at få tildelt en tillægskvote som udvidende producent.
He applied for an additional quota as a producer having increased his production, claiming that he had improved his premises and increased his herd from 7 to 12 cows.
Ved afgørelse af 29. august 1995 blev ansøgningen imødekommet og mælkekvoten forhøjet til 48 553 kg under anvendelse af en nedsættelsessats på 55% i overensstemmelse med § 10a i bekendtgørelse nr. 1714, som ændret ved bekendtgørelse nr. 812.
His application was granted by decision of 29 August 1995 and his milk quota was increased to 48 553 kg, a reduction of 55% having been applied in accordance with Article 10a of Swedish Regulation No 1714 as amended by Swedish Regulation No 812.
Lars-Göran Gustafsson ansøgte om at få tildelt en mælkekvote som ny producent.
Mr Gustafsson applied for a milk quota as a new producer.
Ved afgørelse af 23. marts 1995 fik han tildelt en kvote på
By decision of 23 March 1995 he was granted a quota of 251 532 kg, calculated on the
Efter at have konstateret, at der på fællesskabsrettens nuværende udviklingstrin ikke gælder gennemførelsesbestemmelser svarende til
The latter found that as Community legislation stood there was a lack of implementing measures comparable to those contained in Regulation No
vedkommende med undtagelse af Republikken Østrig, Republikken Finland og Kongeriget Sverige allerede ville være tildelt inden forordningens ikrafttræden, for Republikken Østrigs og Republikken Finlands vedkommende inden den 1. april 1995 og for Kongeriget Sveriges vedkommende inden den 1. april 1996.
857/84, and was therefore in doubt as to whether the Swedish legislation was compatible with Regulation No 3950/92, Articles 5 and 40(3) of the Treaty and the principle of equal treatment; accordingly it decided to stay the proceedings and refer a question to the Court of Justice for a preliminary ruling.
reglerne i forordning nr. 857/84, og at der er tvivl om, hvorvidt de svenske regler er i overensstemmelse med forordning nr. 3950/92, traktatens artikel 5 og artikel 40, stk. 3, samt ligebehandlingsprincippet, har Regeringsrätten besluttet at udsætte sagerne og forelægge Domstolen et præjudicielt spørgsmål.
Member States with the exception of the Republic of Austria, the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden prior to the entry into force of the regulation, in the Republic of Austria and in the Republic of Finland by 1 April 1995 and in the Kingdom of Sweden by 1 April 1996.
Det følger heraf, at den eneste forpligtelse, der ved forordning nr. 3950/92, som ændret ved tiltrædelsesakten, er pålagt de medlemsstater, der tiltrådte De Europæiske Fællesskaber den 1. januar 1995, er, at de skal sikre, at summen af de således tildelte mælkekvoter ikke overstiger den samlede garantimængde, som for Kongeriget Sveriges vedkommende er 3 300 000 tons for leverancer og 3 000 tons for direkte salg.
Consequently, the only obligation imposed by Regulation No 3950/92 as amended by the Act of Accession on the Member States which acceded to the European Communities on 1 January 1995 is to ensure that the sum of the milk quotas thus allocated does not exceed the guaranteed total quantity, which in the case of the Kingdom of Sweden is 3 300 000 tonnes for deliveries and 3 000 tonnes for direct sales.
Denne forpligtelse følger af artikel 3, stk. 1, i forordningen, som ændret.
That obligation results from Article 3(1) of the regulation, as amended.
Med sit spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt at få oplyst, om forordning nr. 3950/92, traktatens artikel 5 og ligebehandlingsprincippet, som særligt er kommet til udtryk i traktatens artikel 40, stk. 3, er til hinder for regler om den første tildeling af mælkekvoter, som er vedtaget af en medlemsstat, der er tiltrådt De Europæiske Fællesskaber den 1. januar 1995, og som indebærer, at mælkekvoterne for normale producenter fastsættes på grundlag af gennemsnittet af de foretagne leverancer i årene 1991,1992 og 1993, at der ved beregningen af de kvoter, der tildeles nye producenter og udvidende producenter — til forskel fra hvad der gælder for normale producenter og økologiske producenter -anvendes nedsættelsessatser, der desuden er forskellige, og at der kun gives mælkekvoter til producenter, der kan godtgøre, at de har haft en uafbrudt produktion i perioden fra den 1. marts 1994 til den 1. januar 1995.
The question asks in substance whether legislation governing the initial allocation of milk quotas and adopted by a Member State which acceded to the European Communities on 1 January 1995, whereby (i) milk quotas are determined for normal producers on the basis of the average quantities delivered between 1991 and 1993, (ii) in calculating the quotas to be allocated to new producers and producers who have increased their production, unlike normal producers and 'ecological' producers, reductions are to be applied (and at different rates) and (iii) milk quotas are to be allocated only to producers whose production was continuous from 1 March 1994 to 1 January 1995 is compatible with Regulation No 3950/92, Article 5 of the Treaty and the principle of equal treatment, as enshrined in particular in Article 40(3) of the Treaty.
Eftersom de medlemsstater, der er tiltrådt De Europæiske Fællesskaber efter ikrafttrædelsen af forordning nr. 3950/92, selv må fastsætte kriterierne for denne første tildeling, alene med den begrænsning, der er opstillet i artikel 3, stk. 1, i forordningen, som ændret ved tiltrædelsesakten, er denne forordning ikke til hinder for nationale regler som de i hovedsagerne omhandlede om den første fordeling af mælkekvoter.
Accordingly, it is for the Member States which acceded to the European Communities after the entry into force of Regulation No 3950/92 to determine, subject only to the restriction set out in Article 3(1) of the regulation as amended by the Act of Accession, the criteria governing that first allocation, and therefore national legislation such as that at issue in the main action which governs the initial distribution of milk quotas is not incompatible with the regulation.
De fællesskabsretlige principper, der regulerer den første tildeling af mælkekvoter
The principles of Community law governing the initial allocation of milk quotas
Bestemmelserne i artikel 5c i forordning nr. 804/68, som indsat ved forordning nr. 856/84 kan ikke betragtes som relevante.
The provisions of Article 5c (inserted by Regulation No 856/84) of Regulation No 804/68 cannot be considered to be either applicable or relevant.
Forordning nr. 856/84 sigtede alene mod at indføre en tillægsafgift på mælk og fastlægge, hvem der skulle betale denne afgift.
Regulation No 856/84 has the sole purpose of introducing an additional levy on milk and to designate those liable to pay it.
Ligebehandlingsprincippet
In the definition of the national scheme for allocating milk quotas the Kingdom of Sweden allowed itself to be guided by the Community rules in force at the time when the additional levy scheme for milk was introduced.
Artikel 5c i forordning nr. 804/68 har aldrig reguleret den første tildeling af mælkekvoter.
Article 5c of Regulation No 804/68 has never governed the initial distribution of milk quotas.
Traktatens artikel 40, stk. 3, andet afsnit, som inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik indeholder et forbud mod forskelsbehandling, er alene et specifikt udtryk for det almindelige lighedsprincip, som indebærer, at ensartede forhold ikke må behandles forskelligt, og at forskellige forhold ikke må behandles ensartet, medmindre en sådan behandling er objektivt begrundet.
The second subparagraph of Article 40(3) of the Treaty, which prohibits all discrimination in the context of the common agricultural policy, is merely a specific expression of the general principle of equal treatment, which requires that comparable situations not be treated differently and different situations not be treated alike unless such treatment is objectively justified.
Valget af gennemsnittet af de foretagne leverancer i årene 1991,1992 og 1993 som beregningsgrundlag
Calculation based on the average quantities delivered between 1991 and 1993
Ud over fællesskabsrettens generelle principper skal de svenske regler således kun opfylde de krav, der følger af forordning nr. 3950/92, som ændret ved tiltrædelsesakten. Det fremgår af artikel 3, 4 og 5 i den således ændrede forordning, at den ikke indeholder regler, der skal regulere den første tildeling af mælkekvoter.
Apart from the general principles of Community law, the Swedish legislation is therefore governed only by the requirements imposed by Regulation No 3950/92 as amended by the Act of Accession, and Articles 3 to 5 of the regulation as amended show clearly that it contains no rule designed to govern the initial allocation of milk quotas.
Som det bl.a. fremgår af forordningens artikel 4, som affattet ved tiltrædelsesakten, hviler forordningen nemlig på den forudsætning, at mælkekvoterne for alle medlemsstaternes
The regulation is based in fact, as is demonstrated inter alia by Article 4 thereof as amended by the Act of Accession, on the premiss that milk quotas have already been allocated in all the
producenter behandles forskelligt på grund af de forskellige satser, stilles de nye producenter og de udvidende producenter også ringere end de normale producenter og de økologiske producenter, for hvem der ikke foretages nogen nedsættelse, selv når de er i en situation, der svarer til de førstnævnte producenters.
reduction of 30% and 55% respectively. Thus, apart from the difference of treatment as between those two groups of producers attributable to the difference in the rate of reduction, new producers and producers who have increased their production are at a disadvantage compared with normal producers and also compared with 'ecological' producers, who, even if they are in a situation analogous to theirs, have no reduction applied.
Sagsakterne giver intet grundlag for at konkludere, at den svenske lovgivning strider mod ligebehandlingsprincippet, for så vidt som man har valgt årene 1991, 1992 og 1993 som referenceperiode og beregnet de mælkekvoter, der blev tildelt de normale producenter, på grundlag af gennemsnittet af de mælkeleverancer, de foretog i denne periode.
There is nothing in the file to indicate that the Swedish legislation was in breach of the principle of equal treatment in electing to use the years 1991 to 1993 as the reference period and in basing the calculation of the milk quotas to be allocated to normal producers on the average quantities of milk which they delivered during that period.
Eftersom der ved fastsættelsen af mælkekvoterne anvendes samme regler for samtlige producenter, der er i samme situation, er der tale om, at ensartede forhold behandles ens i henhold til den svenske lovgivning.
In fact by applying the same rules for the determination of milk quotas to all producers in the same situation, the Swedish legislation is treating comparable situations in the same way.
Det er således udelukkende de nye producenter og de udvidende producenter, der udsættes for den belastning, der følger af, at mælkekvoterne fastsættes på et niveau, der ligger under produktionskapaciteten.
Consequently, the burden resulting from determining milk quotas at a level below production capacity is borne unilaterally by new producers and producers who have increased their production.
En sådan begrænsning af de tilladte mængder i henhold til mælkekvoterne udgør en indskrænkning af princippet om forbud mod forskelsbehandling, som de nævnte producenter kan påberåbe sig.
Limiting the amounts which may be produced under the milk quotas in this way constitutes a restriction of the principle of non-discrimination on which those producers are entitled to rely.