natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mellemstatslige aftaler er hurtigt blevet et af de mest almindelige instrumenter for grænseoverskridende samarbejde, der dækker alle aspekter og stadier i et grænseoverskridende program, nemlig planlægning, implementering, overvågning og finansiering.
• agreements under public law can be concluded between regional and local authorities: • one local or regional authority can act on behalf of another in a foreign country: ■ the establishment of an "Arbeitsgemeinschaft" (Association) as a forum for decision making, but without official powers; • the establishment of an "Öffentlich rechtlichen Zweckverband" (administrative association for particular public service under public law) with a legal personality which can act on behalf of its members at cross­border level and represents the most radical of cooperation (Euregios Rhein­Waal and Ems­Dollart have been re­constituted under this provision of the Treaty).
Et eksempel herpå er den tysk-hollandske traktat om grænseoverskridende samarbejde (Isselburg-Anholt-aftalen fra 1991. ratificeret i 1993).'"
These involve the national government ol' the Netherlands, the German Länder (Lower Saxony in the case of Ems­Dollart; North Rhine Westphalia; and Lower Saxony in the case of the EUREGIO, Euregio Rhein­Maas­Nord.
Aftalen bygger på en stærk politisk forpligtelse på alle tre niveauer (nationalt, regionalt og lokalt) og blev udtænkt med det primære formål at udvikle et praktisk instrument, der gjorde det muligt for regionale og lokale organer at indgå i et samarbejde.
These special agreements established the framework for the management structure and financial arrangements for the INTERREG Operational Programmes for all five border regions''2.
Lighedspunkter i det hollandske og tyske retsvæsen og i magtsfærerne mellem de hollandske og tyske myndigheder samt disse regionale og lokale myndigheders fortrolighed med de retlige former og med de udviklingsmuligheder, der følger af regionalt og lokalt samarbejde, har lettet gennemførelsen af aftalen.
A second example is the BENELUX-Convention of 1989, which provides public local bodies in Belgium, the Netherlands and Luxembourg with new legal possibilities for implementing cross­border cooperation, but without any obligations.
Det vigtigste kendetegn ved den tysk-hollandske traktat er. at den udpeger fire samarbejdskategorier på subregionalt niveau:
Two solutions are proposed: a legal entity under public law, based on Dutch inter­municipal cooperation principles, and a more restricted form of cooperation, based on an administrative agreement, without the creation of any legal entity.
• offentligretlige aftaler kan indgås mellem regionale og lokale myndigheder: • en given lokal eller regional myndighed kan agere på vegne af en anden i et andet land:
Table 3: Examples for bilateral or multilateral agreements Concluded between national state authorities in the field of cross­border cooperation
Den tysk-hollandske traktat opstillede endvidere rammerne for ratifikationen af særlige aftaler om forvaltning og implementering af Interregprogrammet langs den tysk-hollandske grænse.
• Agreements on cooperation in the field of spatial/ regional planning BENELUX (1969). Belgium­Germany (1971). Switzerland­Germany (1973). Austria­Germany (1974). lhe Netherlands­Germany (1976).
Mellemstatslige aftaler eller protokoller om mellemstatsligt samarbejde på specifikke områder
Interstate agreements or protocols providing for intergovernmental cooperation in specific fields
• Aftaler om gensidig bistand i tilfælde al' naturkatastrofer eller alvorlige ulykker: Tyskland-Frankrig ( 1977). Tyskland-Belgien (1980), Tyskland-Nederlandene (1988). Tyskland-Schweiz (1984), Belgien-Frankrig (1981), Belgien-Nederlandene (1984), Østrig-Slovakiet (1999).
• Agreements on mutual assistance in case of natural disasters or severe accidents: Germany-France (1977).
• Aftaler om grænsearbejdere eller emner relateret til det grænseoverskridende arbejdsmarked: Frankrig-Schweiz (1983). Italien-Schweiz (1974). det fælles nordiske arbejdsmarked (1982)
• Agreements on frontier workers or issues related to crossborder labour market: France-Switzerland (1983), Italy Switzerland (1974), common Nordic labour market (1982)
• Aftaler om miljøbeskyttelse: for floden Rhinen mellem Frankrig-Tyskland-Schweiz-Luxembourg-Nederlandene i 1963 og for Genevesøen mellem Frankrig og Schweiz i 1977/1980.
• Agreements on the protection of the environment: for the river Rhine between France-Germany-Switzerland-Luxembourg-Netherlands in 1963 and for the Lake Geneva between France-Switzerland in 1977/1980.
• Aftaler om informationsudveksling på kernekraftområdet: Spanien-Portugal (1980). Frankrig-Luxembourg (1983), Finland-Sverige (1987).
• Agreements on mutual information in nuclear matters: Spain-Portugal (1980), France-Luxembourg (1983).
• Aftaler om vandforsyning (Slovenien-Kroatien fra 1996), beskæftigelse i grænseområderne (Østrig-Ungarn fra 1997). det offentlige sundhedsvæsen (Norge-Sverige fra 1993) og turisme (Østrig-Ungarn).
• Agreements on water supply (Slovenia-Croatia of 1996). employment in border areas (Austria-Hungary of 1997), public health care (Norway-Sweden of' 1993) and tourism (Austria-Hungary).
Mellemstatslige aftaler om godt naboskab langs grænserne
Interstate agreements on good and neighbourly relations at borders
• Aftaler mellem Frankrig og Schweiz ( 1973) vedrørende kantonen Genève og departementerne Ain og Haute-Savoie.
• Agreement between France and Switzerland (1973) for the canton of Geneva and the departments of Ain and Haute-Savoie.
• Polen indgik mellem 1990 og 2000 aftaler om grænseoverskridende samarbejde med samtlige sine nabolande (D / CZ / SK / UKR / BLR / LT /RUS).
• Between 1990 and 2000. Poland concluded agreements on crossborder cooperation with all its neighbouring countries (D / CZ / SK / UKR / BLR / LT / RUS).
• Andre eksempler herpå er de aftaler, der er indgået mellem Ungarn-Ukraine (1991). Ungarn-Slovenien (1992), Ungarn-Slovakiet (1995) og Ungarn-Rumænien (1996).
• Other examples are the agreements concluded between Hungary-Ukraine (1991), Hungary-Slovenia (1992), Hungary-Slovak Republic (1995) and Hungary-Romania (1996).
• Benelux-konventionen om grænseoverskridende samarbejde (1989)
• BENELUX Crossborder Convention (1989)
• Isselburg-Anholt-aftalen mellem Tyskland o» Nederlandene (1991) fra 1980).
• Isselburg-Anholt Agreement between Germany and the Netherlands (1991)"
• Bayonne-aftalen mellem Frankrig og Spanien ( 1995) • Romaftalen mellem Frankrig og Italien ( 1993) • Traktat mellem Østrig og Italien ( 1993)
• "Bayonne Agreement" between France and Spain (1995) • "Rome Agreement" between France and Italy (1993) • Treaty between Austria and Italy (1993)
• Karlsruhe-aftalen mellem Frankrig. Tyskland. Luxembourg og Schweiz (1996)
• "Karlsruhe Agreement" between France, Germany, Luxembourg and Switzerland (1996)
• Aftale mellem Frankrig og Schweiz, (vedrørende Geneve). • Traktat mellem Finland og Rusland (1992) • Traktat mellem Litauen og Hviderusland (1998)
• Treaty between Finland and Russia (1992) • Treaty between Lithuania and Belarus (1998)
Informationsdokument udarbejdet af Generaldirektoratet for Retlige og indre anliggender (seneste udgave, november 2000).
Information document prepared by the Directorate General of Legal Affairs (updated version. November 2000).
Formelle aftaler og mindre formelle konventioner eller arbejdsprotokoller indgået af regionale og lokale myndigheder
Formal agreements and less formal conventions or working protocols concluded by regional and local authorities
De regionale og lokale myndigheder kan umiddelbart indgå formelle grænseoverskridende aftaler om grænseoverskridende samarbejde, hvori den enkelte nationale regering i princippet ikke fremstar som kontraherende part.
Local and regional authorities can conclude formal crossborder agreements on crossborder cooperation directly, in which the respective own national government does in principle not appear as contracting party.
De kan desuden indbyrdes vedtage mindre formelle aftaler som f.eks. samarbejdskonventioner eller arbejdsprotokoller (se tabel 4).
They can also adopt between themselves less formal agreements such as conventions on cooperation or working protocols (See: Table 4).
Del varierer dog meget Ira land til land i Europa, hvorvidt det er praktisk muligt for regionale og lokale myndigheder at indgå en "juridisk bindende kontrakt" i international sammenhæng, øg afhænger af det enkelte lands konstitutionelle øg retlige/administrative rammer,
The practical possibilities for a "legal contractual engagement" of regional and local authorities in an international context do however vary greatly throughout Europe and are dependent on the constitutional and legal/administrative framework of each state.
• De regionale og lokale myndigheder i forbundsstater (Belgien: regioner og sprogfællesskaber; Tyskland og Østrig: delstater) er blevet tildelt visse magtbeføjelser og kan indgå internationale aftaler med andre nationalstater eller med regionale og lokale myndigheder i andre lande vedrørende anliggender, der ligger inden for deres kompetenceområde, sa længe disse aftaler er i overensstemmelse med den pågældende nationale lovgivning (i Tyskland har de nationale myndigheder mulighed for at nedlægge veto).
• Subnational authorities in federal states (Belgium: Régions et Communautés: Germany and Austria: Länder) have designated powers and can conclude international agreements with foreign national states or other foreign regional and local authorities for all matters that lie within their own powers, as long as these agreements are in line with the respective national legislation (potential veto right of national authorities in Germany).
• I andre tilfælde, blandt andel i de nordiske lande, fik de regionale øg lokale myndigheder beføjelser til at indgå grænseoverskridende aftaler på områder, der falder ind under deres kompetence, om end under tilsyn fra de nationale myndigheder (som ofte forbeholder sig retten til at nedlægge veto).
• In other cases such as the Nordic Countries, regional and/or territorial bodies were legally granted permission to conclude crossborder agreements, according to their specific powers, albeit under the supervision of national authorities (which often retained a right of veto).
• 1 en lang række enhedsstater øg selv i decentraliserede (Frankrig) eller regionaliserede stater som Spanien og Italien er det udelukkende traktater, der er indgået pa nationalt niveau og/eller ændringer i den nationale lovgivning.10der har skabt betingelserne for oprettelsen af et tællere samarbejde mellem regionale øg lokale myndigheder. De regionale øg lokale myndigheder eller andre organer fra fl
• In a great number of unitary states and even decentralised (France) or regionalised ones like Spain and Italy, only the conclusion of treaties at a national level and/or adjustments in national legislation1'' have created the prerequisites for the establishment of closer cooperation between regional and local authorities.
forskellige lande kan på dette grundlag umiddelbart indgå formelle grænseoverskridende aftaler/kontrakter eller konventioner.
On this ground, regional and local authorities or other bodies from different countries can conclude formal crossborder agreements/contracts or conventions directly.
Initiativer af den art kræver dog i mange tilfælde godkendelse på det nationale niveau (f.eks. i Frankrig gennem förvaltningsrådet (Conseil d'État)).
However, in many cases such initiatives normally need the approval of the national level (e.g. in France through the Conseil d'État).
Mainz-aftalen fra 1996 er et vigtigt eksempel pä en formel aftale om generelt grænseoverskridende samarbejde, som er indgået umiddelbart mellem forbundsstaters regionale myndigheder uden den nationale regerings indblanding.
The "Mainz Agreement" of 1996 is an important example for a formal agreement on general crossborder cooperation, which has been concluded directly between regional authorities of Federal states without national governments being involved.
De kontraherende parter udgøres af forbundsstaten Nordrhein Westfalen (D), forbundsstaten Rheinland-Pfalz (D), det tysktalende fællesskab (B) og Vallonien (B).
Contracting parties are the Federal State of North Rhine Westphalia (D). the Federal State of Rhineland Palatinate (D). the German Speaking Community (B) and the Region of Wallonia (B).
Denne aftale bygger på Madridrammekonventionen, og dets indhold kan i mere end én forstand sammenlignes med den mellemstatslige Isselburg-Anholt-aftalen, som blev indgået mellem Tyskland og Nederlandene i 1991.
This agreement is based on the Madrid Outline Convention and is in many respects (contents) comparable to lhe Isselburg-Anholt interstate agreement concluded between Germany and the Netherlands in 1991.
Ifølge aftalen kan der oprettes offentligretlige samarbejdsorganer mellem lokale myndigheder (Zweckverbände), indgås offentligretlige konventioner øg skabes lokale arbejdsfællesskaber (kommunale Arbeitsgemeinschaften)."''
The agreement provides for setting up public law based cooperation bodies between local authorities (Zweckverbände), the conclusion of public law based conventions and the creation of local working communities (kommunale Arbeitsgemeinschaften)".
Der har længe været tradition for at indgå formelle samarbejdsaftaler mellem enten offentlige myndigheder, der ikke er sidestillede (f.eks. mellem regioner og stater eller regioner og lokale myndigheder) eller regioner og lokale myndigheder indbyrdes om specifikke emner af gensidig interesse.
There is a long-standing tradition of formal cooperation agreements that have been concluded either between non-equivalent public authorities (e.g. regions/states regions/local authorities) or between regions and local authorities on specific issues of mutual interest.
Sådanne aftaler tjener ofte til at anlægge og forvalte fælles naturparker eller til at forvalte offentlige serviceydelser som transport, vand- og spildevandsrensning mellem nabobyerøg -lokaliteter.
Such agreements often aim at establishing and managing joint natural parks
Tabel 4: Eksempler på formelle aftaler og mindre formelle konventioner og arbejdsprotokoller om grænseoverskridende samarbejde indgået af regionale og lokale myndigheder
Table 4: Examples for formal agreements and less formal conventions or working protocols concluded by regional and local authorities in the field of crossborder cooperation
Formelle aftaler om generelt grænseoverskridende samarbejde indgået af regionale myndigheder i forbundsstater
Formal agreements on general crossborder cooperation, concluded by regional authorities from federal states
• Mainz­aftalen ( 1996) indgået mellem de tyske delstater Nordrhein Westfalen (D) og Rheinland­Pfalz (D) og del tysktalende fællesskab (Β) og Vallonien (Β).
"Mainz Agreement" (1996) concluded between the Länder North Rhine Westphalia (D) and Rhineland Palatinate (D) and the German Speaking Community (B) and the Region of Wallonia (B).
Aftalen er endvidere baseret på Madrid­rammekonventionen fra 1980.
The agreement is also based on the "Madrid Outline Convention" of 1980.
Formelle aftaler om specifikke samarbejdsspørgsmål indgået af regionale øg lokale myndigheder i forbundsstater med lande eller regionale og lokale myndigheder fra andre lande.
Formal agreements on specific issues of cooperation concluded by territorial authorities from federal states (regions and local authorities) with states or other foreign territorial authorities.
• Aftale mellem Nederlandene og delstaten Nordrhein­Westfalen (D) om en fælles naturpark (1977)
Agreement between Luxembourg and the Land Rheinland-Pfalz (D) on a joint natural park (1964) Agreement between the Netherlands and the Land Nordrhein-Westfalen (D) on a joint natural park (1977) Agreement between Belgium and the Länder Nordrhein-Westfalen and Rheinland-Pfalz (D) on a joint natural park (1971)
• Aftale mellem delstaten Baden­Württemberg (D) og kommunen Rhinau om engarealerne såvel som fiskeri og jagt på tysk område (1982).
Agreement of the Land Baden-Württemberg (D) and the municipality of Rhinau concerning the meadowland as well as fishing and hunting on German territory (1982).
• Traktat mellem byerne Schaffhausen (CH) og Büsingen (D) om vandforsyning ( 1972).
Treaty between the city of Schaffhausen (CH) and Büsingen (D) on water supply (1972).
• Aftale mellem kommunerne Waldfeucht og Echt og de hollandske waterschappen i Limburg øg Roermand (D).
Agreement between the municipalities of Waldfeucht and Echt and the Dutch "Watershap" Limburg and Roermond.
• Aftaler og konventioner om oprettelse af adskillige "Euroregioner" og lignende strukturer i Europa.
• Agreements and conventions leading to the establishment of numerous "Euroregions" and similar structures throughout Europe.
Arbejdsaftaler og samarbejdsprotokoller/­ konventioner indgået mellem • Arbejdsprotokoller om oprettelse af Arbejdsfællesskaber: lokale myndigheder og Communauté de Travail des Alpes Occidentales regioner (COTRAO). ARGE­ALP, ARGE­Alpen Adria. Communauté de Travail des Pyrénées (CTP), Communauté de Travail du Jura (CTJ) og Communauté de Trabalho do Norte Portugal­Galicia.
• Working protocols leading to the establishment of "Working Communities": Communauté de Travail des Alpes Occidentales (COTRAO). ARGE-ALP, ARGE-Alpen Adria, Communauté de Travail des Pyrénées (CTP), Communauté de Travail du Jura (CTJ) and Communauté de Trabalho do Norte Portugal-Galicia.
• En lang række bilaterale eller trilaterale konventioner om grænseoverskridende samarbejde indgået mellem regionale og lokale myndigheder i Europa.
• Large number of bilateral or trilateral crossborder cooperation conventions concluded between local and regional authorities throughout Europe.
Informationsdokument udarbejdet af Generaldirektoratet for Retlige og indre anliggender (seneste udgave, november 2(100).
Information document prepared by the Directorate General of Legal Affairs (updated version, November 2000).
Sideordnede decentrale myndigheder i Europa har undertegnet en lang række mindre formelle arbejsaftaler, protokoller og konventioner, hvoraf de Heste ikke har noget internationalt retsgrundlag.
Equivalent regional and local authorities in Europe have signed a large number of less formal working agreements, protocols or conventions, most of which do not have an international legal base.
Adskillige bilaterale og multilaterale arbejdsaftaler har direkte resulteret i oprettelsen af grænseoverskridende samarbejdsstrukturer og udarbejdelsen af statutter eller fælles vedtægter for disse strukturer. De vigtigste eksempler på strukturer, der er oprettet langs EU's grænser er de utallige Euroregioner eller tilsvarende strukturer og de såkaldte Arbejdsfællesskaber (Communauté de Travail des Alpes Occidentales ­ COTRAO; ARGE­ALP; ARGE Alpen Adria: Communauté de Travail des Pyrénées ­ CTP: Communauté de Travail du Jura ­ CTJ; og Communauté de Traballio do Norte Portugal­Galicia).
Many bilateral or multilateral working agreements have directly led to the establishment of joint crossborder cooperation structures and to the elaboration of statutes or joint regulations for these structures.
I flere lande kræver disse grænseoverskridende strukturer en officiel godkendelse fra de centrale offentlige myndigheder, mens dette i andre lande som f.eks. Tyskland eller Nederlandene kun kræves, hvis der er tale om et samarbejde baseret på offentligretlige bestemmelser.
In several countries these crossborder structures need a document of approval of central state authorities, while in other countries like Germany or the Netherlands such agreements are required only if cooperation is based on public law.
Nogle strukturer er blevet oprettet på grundlag af ovenstående form for aftale i de nationale regeringers regi (f.eks. Comunidade de Trabalho Norte de Portugal­Galicia), mens andre blev opstillet uden nøgen form for formel anerkendelse fra centralregeringen (CTP mellem Frankrig øg Spanien).
Some structures were established by such agreements under the auspices of national governments (e.g. Comunidade de Trabalho Norte de Portugal-Galicia), while others had been set-up with no formal acknowledgement from central governments (CTP between France and Spain).
En lang række grænseoverskridende samarbejdsprotokoller og ­konventioner er blevet undertegnet af to eller flere regioner og lokale myndigheder: Man kan finde mange eksempler herpå langs grænsen mellem Tyskland og dets nabolande (NL.
There is a large number of crossborder cooperation protocols and conventions that have been signed between two or a greater number of regions and local authorities: Many examples can be found along the borders of Germany with all its neighbouring countries (NL. B, L. F. DK.
Retsinstrumenter baseret på europæisk lovgivning eller national lovgivning, og som letter det projektbaserede grænseoverskridende samarbejde
Legal instruments based on Community law or national law that facilitate crossborder cooperation at project level
De projektbaserede grænseoverskridende samarbejdsaktiviteter kan foregå ad hoc og baseres enten på ordninger og sporadiske arbejdsgrupper eller på aftaler, der er indgået på lokalt, regionali eller nationalt niveau.
Project-based crossborder cooperation activities may be ad hoc, based either on arrangements and sporadic working groups, or on agreements at local, regional or national level.
Ikke alle disse forholdsvis løse aktiviteter har brug for egne permanente grænseoverskridende strukturer.
Not all of these relatively loose activities need their own permanent crossborder structure.
Mange grænseoverskridende projekter kan håndteres af eksisterende organer på den ene eller den anden side af grænsen.
Many crossborder projects can be dealt with by existing bodies on either side of the border.
Nøgle samarbejdsprojekter kan dog kræve, at der opstilles projektbaserede grænseoverskridende strukturer.
However, some cooperation projects may however require the setting up of projectlevel crossborder structures.
Selv om de grænseoverskridende projekter for del meste understøttes af aftaler om grænseoverskridende strukturer for slrategiorienteret samarbejde, kan man konstatere, at der i EU's medlemsstater indtil videre ikke foreligger noget ensartet instrument, der er specifikt rettet mod projektbaseret grænseoverskridende samarbejde.
Even if crossborder projects can generally benefit from agreements on crossborder structures for strategyoriented cooperation, one can remark that at present no uniform and specificinstrument for crossborder cooperation at project level exists in the EU-Member States.
Der foreligger imidlertid enkelte muligheder for formelt at oprette projektbaserede grænseoverskridende strukturer på et egnet retsgrundlag.
There are however some possible solutions for formally setting-up project level crossborder structures on an appropriate legal basis.
Regionale og lokale myndigheder har af og til benyttet sig af retsinstrumenter. der er oprettet i medfør af EU­lovgivningen (så som Europæiske Økonomiske Firmagrupper, EØFG'er), eller ­ i højere grad ­ af en række eksisterende mulige løsninger, søm er fastlagt i deres egen nationale lovgivning eller i de tilgrænsende landes retssystemer.
Regional and local authorities sometimes used legal instruments established by EU law (such as European Economic Interest Groupings.
I dette tilfælde agerer den grænseoverskridende samarbejdsmyndighed som et statsorgan under statens tilsyn.
EEIGs) or - more frequently - a range of existing possible solutions that are provided for by the law of their own country or the national legal systems of neighbouring countries.
De Europæiske Økonomiske Firmagrupper (EØFG)" er en retlig organisationsforum, søm er fastlagt i EU-lovgivningen øg tillader gruppering af individuelle virksomheder eller andre retlige enheder, øg som er specielt skræddersyet til SMV'er.
The European Economic Interest Grouping (EEIG)"'' is a legal facility established by Community Law, which allows the formation of a grouping of individual companies or other legal entities, and is particularly tailored to SMEs.