natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er relativt nemt at forestille sig flere forskellige måder, på hvilke skifteholdsarbejde eventuelt kan resultere i andre sygdomsformer på langt sigt.
It is relatively easy to imagine several possible ways in which shift work may, in the long-term, result in different types of illness.
Een måde er at forlange, at de enkelte mennesker er aktive, når modstanden mod sygdomme eller lidelser er lav.
One way is demanding individuals to be active when resistance to illness or disease is low.
Selvom det anerkendes, at det er farligt at ekstrapolere fra dyr til mennesker, har dyrestudier ikke desto mindre vist dramatiske variationer i følsomheden over for skadelige stoffer, så som spiritus, som en funktion af tidspunktet i døgnet (Reinberg, 1973; Scheving et al., 1974).
While acknowledging the dangers of extrapolating from animals to humans, animal studies have nontheless shown dramatic variations in susceptibility to noxious agents, such as alcohol, as a function of time of day (Reinberg, 1973; Scheving et al, 1974).
Undersøgelser, der har set nærmere på disse resultaters mulige implikationer for skifteholdsarbejde, har imidlertid ikke fundet sted.
However, there have been no studies that have investigated the possible implications of these findings for shift work.
En anden af skifteholdsarbejdets priser er "slitagen" på de enkelte mennesker som følge af gentagne forsøg på at afpasse sig efter omvendte forhold for søvn/vågen tilstand.
A second cost of shift work is that of "wear and tear" on the individual as a consequence of repeated attempts to adjust to inverted sleep/wake schedules.
Meget få undersøgelser har set på dette problem i større enkeltheder.
Very few studies have looked at this problem.
Der er nogle (f.eks. Wajtczak-Jarosowa, 1972; Ostberg, 1973)i der har bevæget sig i denne retning.
There are some (e.g. Wajtczak-Jarosowa, 1972; Östberg, 1973) that have moved in this direction, For example, Östberg (1973) has discovered wide individual differences in the circadian fatigue patterns of shift workers.
Ostberg (1973) opdagede f.eks. store individuelle forskelle i skifteholdsarbejderes cirkadiske træthedsmønstre; men der hersker stadig et akut behov for en indgående vurdering af implikationerne på kort og langt sigt af gentagne ændringer i de cirkadiske parametre.
But there still exists a desperate need for a detailed evaluation of the short and long-term implications of repeated changes in circadian parameters.
Der er stadigvæk et foruroligende tomrum, der skal udfyldes, før man kan levere et komplet svar på de tilgrundliggende spørgsmål vedr. skifteholds arbejdets psykologiske konsekvenser, og før aktionsmekanismerne bliver helt forstået.
There remains an alarming gap to bridge before the basic questions concerning the psychological consequences of shift work can be fully answered and the mechanisms of action completely understood.
Samtidig er der imidlertid stadig store udviklingsmuligheder for yderligere forskning.
At the same time, however, there also remains considerable scope for further research.
Der er et indlysende behov for udviklingen af hensigtsmæssige teoretiske og praktiske modeller til undersøgelse af skifteholdsarbejdets virkning på de cirkadiske variationer i de fysiologiske funktioner.
There is a transparent need for the development of appropriate theoretical and practical models for studying the effects of shift work on circadian variations in physiological functions.
Sådanne modeller kan eventuelt formuleres ud fra resultaterne af eksperimenter med skifteholds arbejde, der udføres på laboratoriet og måske mere relevant i marken.
Such models may be formulated from the results of experiments on shift work conducted in the laboratory and, perhaps more appropriately, in the field.
I denne henseende bør en yderligere udredning af de kvalitative og kvantita tive egenskaber af skifteholdsarbejderes søvn og sidstnævntes indbrydes sammenhæng med andre faktorer, så som alder, skifteholdsarbejdets omfang o.s.v«, være blandt de øverste på listen over forskningsprioriteringer.
In this respect, further elucidation of the qualititive and quantitive properties of shift workers' sleep and its interaction with other factors, such as age, exposure to
Særlig opmærksomhed bør også fokuseres på skifteholdsarbejdets langsigtede virkninger på helbredet, specielt m.h.t. den gruppe arbejdere, der udgør ca. 2ü)¿ af den i skift arbejdende befolkning, der er ude af stand til at fortsætte med at arbejde i skift.
shift work etc., should be high on the list of research priorities.
På grundlag af resultaterne af undersøgelser i denne eller lignende ret ninger og eventuelt ved hjælp af særlige teknikker som f.eks. autorytmo- metri (en teknik, ved hjælp af hvilken skifteholdsarbejdere l* > rer at kontrollere deres egne cirkadiske rytmer - Halberget al., 1972), samt psykologiske prøver til at vælge passende personligheds- og præstations- egenskaber (f.eks.
Special attention must also be brought to focus on the long-term effects of shift work on health, especially with respect to that group of workers, comprising approximately 20% of the shift working population, who are unable to continue working shifts.
Blake, 1971; Folkard et al., 1973), bliver det måske muligt i fremtiden at udvikle selektive fremgangsmåder, der vil kunne finde frem til folk, der højst sandsynligt ikke egner sig for skifteholdsarbejde.
In the future, from the results of studies along these or similar lines, and perhaps with the aid of special techniques, such as autorhythmometry (a technique whereby shift workers are taught to monitor their own circadian rhythms - Halberg et al., 1972), and psychological tests for selecting appropriate personality and performance characteristics (e.g. Blake, 1971; Folkard et al., 1978), it may be possible to develop selective procedures that will detect those people who are likely to be unsuitably disposed towards shift work.
Samarbejde og indflydelse i danske virksomheder af
OF LIVI.NG
Danske love og arbejdsmarkedsaftaler om formaliseret medindflydelse i virksomhederne....
repört hlasprepared- byateamof researehers from the
Indflydelsesfordeling i danske virksomheder .... 165
1!80; the stutLy camied out by the Institute of Organisation avrd
Undersøgelsen er udarbejdet i to faser:
EVALUATION REPORTS
Denne metode afspejler Instituttets interesse i at fremme en særlig type af forskning, der kombinerer eksperternes holdning til problemet med praktiske erfaringer hos de personer, der beskæftiger sig med arbejdsvilkår.
EUROPEANFOUNDATIONFOR THE IMPROVEMENTOF LIVING AND WORKING CONDITIONS
Det europæiske Institut ønsker at understrege, at in stituttet og de individuelle eksperter, som har udarbejdet undersøgelsesrapporten, har eneansvar for de analyser og meninger, som er indeholdt i rapporten.
EVAI,UÄTION REPORT OF TIIE IAADE IINIOIVSI GA,OT]P ktughlinstown house, shunkiil, co. dublin.
VURDERINGS-COLLOQIUM AF UNDERSØGELSEN OM ETABLERET MEDINDFLYDELSE I VIRKSOMHEDER I DANMARK
forns of participation in companies in Denmark
Den måde medindflydelsen er praktiseret på ifølge undersøgelsen er derfor kun repræsentativ for 40-50 større danske virksomheder, mens de 1700 andre virksomheder, der har samarbejdsudvalg, har en svagere udviklet medindflydelse.
as described. in the stud.y is representative of only 40-50 najor Danishcompaniesl in the other 1JOO companles that have cooperation comnittees, the d.egree of participation is less advanced..
De to undersøgte virksomheder har på en række områder fundet frem til samarbejdsformer, der kan virke som inspiration for en videre udvikling på andre virksomheder.
In a number of areas the two comparries stud.ied. have succeed.ed. infind.ing forms of cooperation that oan serve as exanples on which to rnod.el its f\rrther d.evelopment in other cornpa,nies.
Ved en samarbejdsudvikling af den karakter, der er undersøgt, sikres der på visse områder en indflydelse til arbejderne.
Development of cooperation along the lines stud.ied. ensures employee Oa,rticipation incertain ä,?e & sr On the other hand., it also introduces problems bear- ing on the shop stewardts relationship with his felLow workersr as is pointed. out, for example, on pages 4 and.
Denne problemstilling er en vigtig ting at beskæftige sig med i forbindelse med udviklingen af samarbejdsrelationer som de beskrevne.
lüith a view to the possible use of the report in other
Af hensyn til rapportens anvendelse i andre europæiske lande er det vigtigt at hæfte sig ved den særlige fagforenings struktur i Danmark.
European countries, it is important to draw attention to the speciaS, features of the trad.e-rrnion structure in Denmark:
- Der findes ikke fagforeninger inde på virksomhederne
& o there a"re no withipcompany trad.e unionsl b.
- De ansatte på en større virksomhed er ofte organiseret i 10-20 forskellige fagopdelte fagforeninger, der er altså et stort antal fagforeninger inde i aftalerne med een virksomhed
10-20 d.ifferent trad.e unions; this mea^ns that a large nr:mber of trade unions are involved.
- Tillidsrepræsentanten repræsenterer sin fagforenings medlemmer inde på virksomheden.
in agreements with one comparryi cr the shop steward. represents the members of his trade union vrithin the compar:y, ioe.
Han er altså medlem af fagforeningen, men ansat i virksomheden
he is a member of the trad.e union but is emploXi'ed. by the company; it d.
- Fagforeningen har ikke direkte adgang til arbejdspladsen.
Und.er the Ägreement on Cooperation and.
Skal den hjælpe sine medlemmer, må den møde dem uden for virksomheden.
This means that it is nota question of ind.eperrdenttrad.e union support, but perhaps rather aforn of support wich may in fact wid.en the gg$, as mentioned. above,separating the shop steward. from his fellow workers.
Der er altså ikke tale om selvstændig fagforeningsbistand, men måske nærmere en bistand, der kan bidrage til det omtalte skisma mellem tillidsrepræsentant og arbejdskammeraterne.
Ioughlinstown house, shcnkitl, co. dublin, telephone: 85/,254,(7lines) telex: 30726. I-;URF
Arbejdsgivergruppen finder det indledningsvis positivt at få konkretiseret viden om emnerne: Samarbejde og ind flydelse og også positivt at se en række væsentlige faktorer og forudsætninger for udviklingen af samarbejde og indflydelse placeret i en større, kontinuerlig sammenhæng.
Obviouslyt the shopsteward is placed. in a d"ilemma in his attempt to divide his loyalty to some from between the trad.e union arrd. the company. But since his position extent actually rests on the information he is able to obtain the management a3d. on the nnrtual trust between marragement and' shopsteward, it is to be d.eplored. if, as a result of this, he runs the workers.
Arbejdsgivergruppen er opmærksom på, at Danfoss og Foss Electric - eksemplerne ikke kan betragtes som repræsentative for den danske situation, idet de så absolut ligger i den mere bemærkelsesværdige ende af skalaen.
OrI page I of the report it is stated. thatl d.espite its wid.e range offunctions, the cooperation committee hold.s no reaL significance.
De giver dog et billede af, hvad der er muligt at iværksætte i Danmark inden for lovens og ikke mindst de kollektive af talers, herunder særligt Samarbejdsaftalens, rammer.
HohreveTt the ernpl-oyersr group believes that the concLud.lng section of the report committee that the cooperation constitutes eloquent evid.ence of the fact for has been responsible initiating rmrch of what has been achieved'seem to be no justification for the way in
Arbejdsgivergruppen finder det vigtigt at fremhæve, at de samarbejdssystemer, der beskrives i rapporten, ikke kun kan finde anvendelse i virksomheder med mere end 50 ansatte.
There would. consequently which its significance is questioned. in the statemant on Page Br which might equally well have been word.ed.as follows: rrThere is ample influencett.
Den danske samarbejdsaftale forpligter alle DA-medlemsvirksomheder uanset deres størrelse.
committee has exerted. a certain evid.ence that the cooperation picture of provid.es a useful the report
Det er således vigtigt at være opmærksom på, at det er muligt at formalisere de samarbejdsrelationer, som findes på enhver virksomhed .
It is the grouprs view that in keeping employees welL informed', the way in which conscierrtiousness comprehensive safety provisions, ad.equate orgarrization of cooperationarralgements a3d. training at seyeral levels have led. to certain positive results touching on factors that are often d.ifficult to quarrtify, t'Iastage of machine period.s of waiting, such as ürasta€e of resources, of rd Ö T k o They also problems aptL im pro rine tL quality time, fewer safety appear to have resulted- in ad.d.ed. job satisfaction, keener interest inthe persona] work situation and. gfeater und.erstand.lng of the general personali- conflicts between ind.iviclual seem to be less connon than they were work context as a whole, while ties, stisunderstand.ings, etc, fornerly.
På den anden side finder arbejdsgivergruppen det af største vigtighed, at erfaringerne fra de større virksomheder over føres til de mindre.
The group is fulJ.y alra^::ethat that operation structr.rre by as it exists. lüe are, however, convinced' thatof the process which xras originalll- initiated- they are the resgLts the cooperatioq cormittee aniL is now being carried. along further by theimpetus of a sSrsten of tLel-egation - that the cooperation conmittee therefore rmrst influence in order sJrstem which it f\rnctions within a continuous to naintain the sustained.
Man håber ikke, at beskrivelserne af Danfoss og Foss Electric efterlader det indtryk, at det kun er på disse virksomheder, der er gjort noget.
market in -Denmark is the history of the labour
Man er opmærksom på, at tillidsmanden befinder sig i et dilemma i sit forsøg på at dele sin loyalitet mellem fagbevægelse og virksomhed. Da hans position
It is well lcnown that characterized.
i nogen grad dog afhænger af den information, han kan få fra ledelsen og den gensidige tillid mellem ledelse og til lidsmænd, finder man det beklageligt, hvis resultatet skulle blive, at han risikerer at komme i modsætningsforhold til sine kammerater.
3 sJrstemi Z) tfre cooperation committee system; 3) the sa^fety system; and.{) enpLoyee representation on the board. of management. In thecontinuously evolv5ng society of tod.ay, the guestion that inevitablysprings to mind. is : tühat is to be the next step?
På rapportens side 9 anføres, at samarbejdsudvalget ikke har nogen stor betydning på trods af dets brede opgavefelt.
[he enplo]tersf group is of the opinion that the steps taken so farhave been both significant ancLprogressive.
Formuleringen på side 9 kunne lige så godt have været følgende: Der er en del, der tyder på, at samarbejdsudvalget har haft en vis betydning.
Do we actualLy krrowhow far we can progress with the existing affairs?
Efter arbejdsgivergruppens opfattelse giver rapporten nem lig et interessant billede af, at omhyggelig information, et veludviklet sikkerhedssystem, en dækkende samarbejdsorganisation samt uddannelse på flere niveauer har ført til visse positive resultater vedrørende - ofte uvejelige -forhold som: ressourcespild, ventetider, spildtid for maskiner, færre sikkerhedsproblemer og bedre kvalitet. Lige ledes synes de at have ført til, at arbejdsglæden er øget, at der er større interesse for egen arbejdssituation, større forståelse for helheden samt at mellemmenneskelige konflikter, misforståelser m.m. synes mindre udbredt end tidligere.
It is the grouprs opinion that the systens in operation should. provid.ethe backgror:nd. to an ertension of the influence that an ind.iviclual is abLe to exert over his orrn situation, rather than lead to blind. loyaltytoward.s clistarrt, centralized. authorities. fn the very near future,therefore, we in the organizations mrst end.eavourto assist comparriesby provid.ing waln and. mea^ns of promoting loca1 j:aitiatives a,nd.a neaningfuL work situation .
Arbejdsgivergruppen er vel vidende om, at disse resultater dækker forhold nede i samarbejdsstrukturen.
The emplo;rerst group has no objection to the contents of the repor* beingmade more wiclely accesEible, should tbis be requested..
At samarbejdsudvalget altså fungerer i et kontinuerligt system, som det skal påvirke for at vedligeholde en stadig dynamik.
I'Ie consl.d.er thereport to be weLl balancecl and.usefirl-. usefirl-.
Det er kendt, at den danske arbejdsmarkedshistorie er karakteriseret ved 4 udviklingstrin. 1) Tillidsmandssystemet.
In general, the group consid.ers the report to bb a good. basis forf\rther c Le b at e on these topics.
Det foreliggende dokument består af fire dele, der synes udarbejdet og kan læses som indbyrdes uafhængige afhandlinger indenfor emnekredsen formaliseret medindflydelse og samarbejde.
This d.osument consists of four parts which appea{ to have beenwritten, arrd. can be rea.d., as separate papers within the sphere of institutionalized.
Der er således ikke tilstræbt en ende lig behandling af problematikken, men tale om bidrag til forståelse af udviklingen i danske virksomheder på dette om råde, vel nok med hovedvægten på de to midterste sektioner om forholdene på to udvalgte virksomheder som markante eksempler på særligt udbyggede samarbejdsordninger.
Ip therefore does not set out to be a definitive treatment of the set of problems as a whole, but is a contribution to an r.md.erstand.ing of the trencl of d.eveLopnent in this field.
Sektion A indeholder en kortfattet redegørelse for de fire centrale former for medindflydelse for medarbejdere i virksomheder: de overenskomstbaserede tillidsmandsregler og samarbejdsregler og de lovfæstede regler om sikkerhedsorganisation og om arbejdstagerrepræsentation i bestyrelser for aktieselskaber m.v.
Part A contains a brief review of the four central forms of employee participation in companiesr the regulations concerning shop steward.s arr tL the regulations on cooperation, both based. on col.lectiveagreements, arrd. the statutory regulations on safety provisions arrd. onemployeerepresentationontheboa^rd.s ofjoint-stockcompanies,etc.
Redegørelsen angiver ikke blot indholdet i regelsættene, men også i store træk udviklingen omkring deres praktisering, herunder værdifulde vurderinger af ordningernes ind byrdes samspil og modspil.
The review not only states the content of these sets of regulations but also traces in broad. outline the trend. of d.evelopment surround.ing their implementation, including valuable assessments of the inter- action between the various arrangements.
Det er værd at bemærke, at der er tale om et dynamisk felt, og at der allerede er sket forandringer eller taget væsentlige initiativer hertil, siden redegørelsen blev afsluttet i 1978.
It should. be noted. that this is a dyria,mic sphere and. that changes have already ocormedr orsincethereviewwascompleted.in sizeablestepstakentothisend,'1978.
De væsentlige af disse er siden inddraget, således at nærværende rapport indeholder den opdaterede version.- Der er således i 1978 udstedt nye regler om udbygning af sikkerhedsorganisation bl.a. med bedriftssundhedstjeneste, og der er fremsat lov forslag om udvidelse af medarbejderrepræsentationen i be styrelser for aktieselskaber m.v.
(Those that are significant have since been incorporated., and the present report ln contai.ns the upd.ated version. ) tr.or instartce, v,rere issued. on the supplementation of safety
Øget medindflydelse i forbindelse med den teknologiske ud vikling er også et af kravene fra arbejderorganisationerne
1978 new regulations provisions with a com p a J ry health servicer and. bills were introduced.onincreasingenployeerepresentationontheboard.s ofjoint-stsck comparries, etc.
under de nu indledte forhandlinger mellem arbejdsmarkedets hovedorganisationer om en ny hovedaftale, ligesom emnet er taget op til særlig drøftelse i den offentlige sektor.
Increased. participation also one of the d.emarrd.s mad"eby the employeesr organizations as partof the negotiations noüI rrnd.er way between the chief Labour'-nTa'rket the subject has ljke- pubJ-ic sector.
For centraladministrationen knytter der sig særlig in­teresse til de to hovedafsnit Β og C om indgående under­søgelser af, hvorledes samarbejde praktiseres i et par danske virksomheder.
in two narrish comparriesr are of particular interest.
Det er naturligvis af stor betydning herigennem at få en fornemmelse af, hvorledes lovreglerne kan fungere i praksis, men også de overenskomstbaserede ordninger er det vigtigt at få et nuanceret konkret billede af.
Naturatly, in this butit is it is extremely importailt to gain an impression statutoryregrl-ationscanfunctioninpractice, of how the picture of the arrangements to obtain a varied concrete also importast
Ad­ministrationen og lovgivningsmagten er meget opmærksom på den betydning, som virksomhedernes indre liv har, så­vel for den enkelte arbejdstager som for det samlede arbejdsmarked og erhvervslivets udvikling.
ture are very well avtare of the importance that the internal life ofcompanies has for the ind.ivid.ual employee as well as for the labour of events in the busj'ness world' narket as a vthol-e and. for the progress
Vedrørende repræsentation i bestyrelser fremgår af undersøgelsen, at de to virksomheder har gennemført den lovmæssige, men ikke obligatoriske ordning med to medar­bejdervalgte medlemmer i bestyrelserne.
Iegal, but not conpulsory, affangement of having two nernbers on theboarcl elected. by thöir fellow workers.
Ordningen synes at fungere uden større problemer,·men tillægges i disse selskaber ikke den store praktiske betydning, formentlig bl.a. fordi medarbejderindflydelsen i øvrigt er veludbygget.
The arrasgement seems to work any great but the compasies d'o not attach without any major problens, employee to it, one of the reasons possibly being that is far ad.vancecl j^n other respects.
Gennemgangen af samarbejdsorganisationen viser, at begge de to virksomheder fra første færd har udfoldet be­tydelig aktivitet for at realisere intentionerne bag hoved­organisationernes samarbejdsaftale, omend med ret forskel­lige forløb og resultater.
The accoltnt of the way in which cooperation is orga.nized' shoüIs thatl fron the outset, both compapies have d.isplayed. consid'erable activity in attempting to put into practice the intentions behind' the Agreenent on Cooperation a.nd.Cooperation Comnittees conclud.ed. between the albeit with somewhat cLifferent out a3 actual is mad.eto capy ohief labou:p-market organizationsl progress and. results.
Der er ikke foretaget en egent­lig sammenlignende analyse af de to undersøgelser, hvilket formentlig også ville være særdeles vanskeligt i betragt­ning af virksomhedernes meget forskellige størrelse og hele karakter
No attenpt comparative analysis of the two stud.ies, which would in fact probablysince the two companies d.iffer so greatly in be extremely d.ifficrrlt size a"nd.general general nature.
I Danfoss har udviklingen ført til en organisation, som ud fra samarbejdsaftalens mønster er særlig tilpasset denne store virksomheds struktur, således at den når ud i alle
Itr @,, the trencL of d.evelopment has led. to a system of organLzartion which, mod.el le c L on the Agreement on Cooperation and' structr:re of
afdelinger med forgrenede områdeudvalg og samarbejdsgrupper holdt sammen af koordinationsudvalg foruden af det over ordnede samarbejdsudvalg og en "koordinator" som nøgleperson.
5 conmittees and. cooperation g?oups linlced. by cooz.d.inating committees inad.d.ition to the overäIl Cooperation Conmittee and. a _BAR_tcoordinatoirr as the key figurec
Beskrivelsen af dette system og dets tilsyneladende positive virkninger både for virksomheder og den enkelte medarbejder må kunne tjene som inspiration for andre virksomheder og organisationer.
The description of this positivre system and. its apparently results both for the conpany a.rnd. for the ind.ividual enp3-oyee should.
Værdien af redegørelsen består ikke mindst i, at den også fremdrager de problemer, der er konstateret og de perspektiver for fremtiden, der peges på i retning af behov for udbygning, forstærkning og effektivisering af den samarbejdsstruktur, man foreløbig er nået til.
Lies not le'ast i.n the fact that it also calls attention to the problems d.iscovered. ärd. to the prospects for the future as regard.s the need. to extend. and. consolidate the coopäfatlon structure amived. at so far and. make it more effective.