natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alle andre former for arbejdstidsfordeling kan regnes for at være atypiske.
All other forms of allocation of working time can be considered atypical.
Samtidig er der ingen forbindelse mellem hvor udbredt deltidsarbejde er i et land og procentdelen af atypiske typer af denne form for arbejde.
At the same time, there is no connection between how widespread parttime work is in a country and the percentage of atypical types of this form of work.
En grund til forskellene kunne være organiseringen af børnepasning i vuggestuer, børnehaver og/eller skoler.
One reason for the variations could be the organization of child care in nurseries and/or schools.
I lande, som f.eks. Belgien og Storbritannien, hvor børn passes hele dagen, har mødre betydeligt flere valgmuligheder med hensyn til at beslutte sig til en anderledes fordeling af arbejdstiden.
In countries such as Belgium and the United Kingdom, where children are looked after for the entire day, mothers have considerably more options when deciding on a different allocation of working hours.
Deltidsarbejde udføres primært af kvinder og af arbejdstagere i stillinger, hvor der kræves forholdsvis få kvalifikationer.
Parttime work is carried out primarily by women and by employees in jobs requiring relatively few qualifications.
Hvis man sammenligner fordelene og ulemperne ved deltidsarbejde, som ledere i virksomheder med erfaring med denne form for arbejde har nævnt, får man et kompliceret billede.
If one compares the advantages and disadvantages of parttime work as seen by managers in companies with experience of this form of work, a complex picture emerges.
Ledere fra virksomheder med: • 73% af arbejdstagerne ser både fordele og ulemper, • 20% af arbejdstagerne ser kun fordele, • 5% af arbejdstagerne ser kun ulemper, og • 1% af arbejdstagerne ser hverken fordele eller ulemper.
Managers from companies with: • 73% of the employees see both advantages and disadvantages, • 20% of the employees see only advantages, • 5% of the employees see only disadvantages, and
Generelt har deltidsarbejde fra ledernes synspunkt flere fordele end ulemper.
• 1% of the employees see neither advantages nor disadvantages.
Dette kan også ses fra en nærmere undersøgelse
Overall, from the point of view of managers parttime work has
af enkelte aspekter (følgende procenttal betyder, at lederne repræsenterer virksomheder med χ procent af arbejdstagerne):
more advantages than disadvantages. This can also be seen from a closer examination of individual aspects (the following percentages mean that the managers represent companies with χ per cent of the employees):
Deltidsarbejde er nyttigt (47%) fremfor skadeligt (8%), for så vidt angår konkurrenceevne.
Parttime work is helpful (47%) rather than harmful (8%) as far as competitiveness is concerned.
Deltidsarbejde er nyttigt (37%) fremfor skadeligt (9%), for så vidt angår kvaliteten af produkter og tjenesteydelser.
Parttime work is helpful (37%) rather than harmful (9%) as far as quality of products and services is concerned.
Deltidsarbejde bidrager til at forbedre evnen til at kunne klare forudsigelige svingninger i behovet for arbejdskraft i produktionsprocessen (36%).
Parttime work helps to improve the ability to cope with foreseeable fluctuations in labour requirements in the production process (36%).
I sammenligning med fuldtidsbeskæftigede er der færre omkostninger forbundet med deltidsbeskæftigede (27%). Dette er et argument, som hyppigt stilles, især i Storbritannien.
In comparison with fulltime workers, parttime workers give rise to fewer costs (27%).
De fleste ledere ser ingen forskel mellem deltids­ og fuldtids­arbejde med hensyn til følgende faktorer: produktivitet, motivation, fravær, personalegennemtræk og arbejds­tilrettelæggelse.
Most managers see no difference between parttime and fulltime work with regard to the following factors: productivity, motivation, absenteeism, staff turnover and work organization.
Ulemper med hensyn til personale­gennemtræk, produktivitet, fravær og motivation nævnes hyppigere af de virksomheder, som har indført deltidsarbejde af driftsmæssige grunde.
Disadvantages in relation to staff turnover, productivity, absenteeism and motivation are reported more frequently by those companies that introduced parttime work for operational reasons.
En forklaring kunne være, at procentdelen af "ufrivillige" deltidsbeskæftigede i disse virksomheder er højere.
One explanation could be that in these companies the percentage of "involuntary" parttime workers is higher.
Utilfredshed på arbejdspladsen fører ofte til de ovennævnte negative virkninger.
Discontentment in the workplace often leads to the negative effects noted above.
Følgende særlige ulemper ved deltidsarbejde blev nævnt:
The following particular disadvantages of parttime work were cited:
• Deltidsarbejde gør intern og ekstern kommunikation vanskeligere, fordi arbejdstagere tilbringer mindre tid på arbejdspladsen (35%).
• Parttime work makes internal and external communication more difficult because employees spend less time at the workplace (35%).
• Det bliver vanskeligere at kontrollere arbejdstiden (34%).
• It becomes more difficult to monitor working time (34%).
• Deltidsarbejde er vanskeligere at tilrettelægge, f.eks. i forbindelse med tidsskemaer (30%).
• Parttime work is more difficult to organize, in terms of rotas for example (30%).
Hvis man udelukkende ser på arbejdstilrettelæggelsesfaktoren, mener kun en lille procentdel (16%), at deltidsarbejde gør arbejdstilrettelæg­gelse lettere.
If one looks solely at the workorganization factor, only a small percentage (16%) believe that parttime work makes work organization easier.
Samtidig spiller årsagerne til indførelsen af deltidsarbejde en afgørende rolle her.
At the same time the reasons why parttime work was introduced play a decisive part here.
Hvor det er blevet indført af driftsmæssige grunde, nævnes lettere arbejdstilrettelæggelse hyppigere (25%) end andre problemer (21%).
Where it was introduced for operational reasons, easier organization of work is cited more frequently (25%) than are additional problems (21%).
Hvor deltidsarbejde på den anden side er blevet indført, fordi arbejdsstyrken ønskede det, er andre problemer (45%) betydeligt mere fremtrædende end fordelene (3%).
Where, on the other hand, parttime work was introduced in line with the wishes of the workforce, additional problems (45%) are considerably more prominent than advantages (3%).
Fordi deltidsarbejde er blevet indført af driftsmæssige grunde i de fleste lande, er der en tendens til, at det generelle billede er positivt.
As parttime work was introduced for operational reasons in most companies, the overall picture tends to be a positive one.
Dette medfører et resultat, som er kendetegnet ved ambivalens: deltidsarbejde kan bidrage til at løse arbejdstilrettelæggelsesproblemer, men det kan også skabe dem.
This leads to a result characterized by ambivalence: parttime work can help to resolve workorganization problems, but it can also create them.
Aspekter, som har direkte med omkostninger at gøre, betyder ikke så meget i forbindelse med vurderingen af fordelene og ulemperne ved deltidsarbejde.
Aspects relating directly to costs are of little significance in terms of the assessment of the advantages and disadvantages of parttime work.
Ud fra arbejdstagerrepræsentanternes synspunkt er billedet følgende:
From the employee representatives' viewpoint, the picture is as follows:
Generelt opfylder deltidsarbejde arbejdstageres ønsker om kortere arbejdstid, medmindre de er blevet tvunget til at udføre deltidsarbejde og kun havde valget mellem deltidsarbejde og fortsat arbejdsløshed.
In general, parttime work meets employees' wishes for shorter working hours, unless it was imposed on them or their only choice was between parttime work or continued unemployment.
Efter de adspurgte arbejdstagerrepræsentanters mening er deltidsarbejde en god måde at kombinere lønarbejde med pasning af børn eller andre familiemedlemmer; i mange tilfælde gør manglen på børnepasningsfaciliteter hele dagen deltidsarbejde den eneste valgmulighed.
In the view of the employee representatives questioned, parttime work is a good way of combining paid employment with caring for children or other dependants; in many cases the lack of all-day child-care facilities makes parttime work the only option.
Deltidsarbejde giver også muligheder for arbejdstagere med helbredsproblemer.
Parttime work also offers opportunities to employees with health problems.
I de fleste tilfælde har deltidsbeskæftigede ingen ulemper sammenlignet med fuldtidsbeskæftigede.
In most cases parttime workers have no disadvantages in comparison with fulltime employees.
Deltidsarbejde påvirker fuldtidsbeskæftigedes arbejdsvilkår, men fordelene (nedsættelse i overarbejde og større jobsikkerhed - som på den anden side betyder mindre jobsikkerhed for deltidsbeskæftigede) opvejer ulemperne (pres
Parttime work does affect the working conditions of fulltime workers, but the advantages (reduction of overtime and greater job security - which on the other hand means less job security for parttime workers) outweigh the disadvantages (pressure to increase productivity, a lack of solidarity in the fight for better working conditions).
Deltidsarbejde har positive konsekvenser for arbejdsmarkedet og øger beskæftigelsesmuligheder for kvinder.
Parttime work has positive effects on the labour market and increases employment opportunities for women.
Samtidig ser et lille antal arbejdstagerrepræsentanter også ulemper ved deltidsarbejde:
At the same time a small number of employee representatives also see disadvantages in parttime work:
• Der er stadig tilfælde med "ufrivilligt" deltidsarbejde, især i Spanien.
• There are still cases of "involuntary" parttime work, especially in Spain.
• Især i Storbritannien og Spanien er deltidsbeskæftigede ugunstigt stillede i sammenligning med fuldtids beskæftigede, for så vidt angår virksomhedens frynsegoder og lønninger.
• In the United Kingdom and Spain in particular, parttime workers are at a disadvantage, when compared with fulltime workers, as far as company fringe benefits and wages are concerned.
(Efter den dom, som EF-domstolen afsagde for nylig, kan det dog formodes, at diskrimination mod deltidsbeskæftigede, alene på grund af deres status som deltidsbeskæftigede, ikke længere vil blive tilladt i fremtiden.)
(However, following the most recent judgment by the European Court of Justice, it can be assumed that discrimination against parttime workers purely on the grounds of their status as parttime workers will no longer be permitted in future.)
• Da deltidsarbejde hyppigt ses som særlig velegnet for arbejdstagere med få kvalifikationer, giver det ofte ingen muligheder for forfremmelse.
• As parttime work is frequently seen as particularly suitable for employees with few qualifications, it often fails to offer any opportunities for career advancement.
• I et forholdsvis stort antal tilfælde er det ikke muligt at skifte fra et deltidsjob tilbage til en fuldtidsstilling.
In a relatively large number of cases it is not possible to change back from a parttime job to a fulltime job.
Ulemperne ved deltidsarbejde ud fra arbejdstager repræsentanternes synspunkt blev nævnt hyppigere i virksomheder, hvor deltidsarbejde blev indført af driftsmæssige grunde, end hvor det skete, fordi arbejdsstyrken ønskede det.
The disadvantages of parttime work from the point of view of employee representatives were mentioned more frequently in companies where parttime work was introduced for operational reasons rather than in line with the wishes of the workforce.
Undersøgelse af erfaringer på virksomhedsniveau i 8 europæiske lande. Dublin, januar 1992.
Survey of Experiences at Establishment Level in Eight European Countries.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (pubi.): Deltidsarbejde i Det Europæiske Fællesskab: Love og bestemmelser (Forfattere: Erich Dederichs og Eberhard Köhler).
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (pubi): Part-Time Work in The European Community: Laws and Regulations (Authors: Erich Dederichs and Eberhard Köhler).
Luxembourg (Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Offentlige Publikationer) 1991.
Luxembourg (Office for Official Publications of the European Communities) 1991
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (pubi.): En generel politik for tidsanvendelse (Forfattere: O du Roy, J C Feys, A V Meyer).
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (pubi): Towards a General Policy on Time (Authors: Otto du Roy, J C Feys, A V Meyer).
Luxembourg (Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Offentlige Publikationer) 1989.
Luxembourg (Office for Official Publications of the European Communities) 1989
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (pubi.): The Changing Use of Time: Report from an international workshop (Den skiftende anvendelse af tid: rapport fra en international workshop) (Redigeret af Wendy O'Conghaile og Eberhard Köhler).
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (pubi): The changing use of time: Report from an international workshop (Edited by Wendy O'Conghaile and Eberhard Kohler).
Essay om forbindelsen mellem leve- og arbejdsvilkår. Universiteter i Oxford og Bath, september 1991.
An essay on the interdependence of living and working conditions.
Rojot, Jacques: Legal and Contractual Limitations to Working Time in the European Community Member States: An Update, (juridiske og kontraktmæssige begrænsninger i forbindelse med arbejdstid i Det Europæiske Fællesskab: Ajourføring.) Paris, september 1991.
Rojot, Jacques: Legal and Contractual Limitations to Working Time in the European Community Member States: An Update.
Deltidsarbejde i Det Europæiske Fællesskab: Den sociale og økonomiske dimension
Part-Time Work in the European Community: The Economic and Social Dimension
Denne informationspjece ser på deltidsarbejde fra perspektivet af »virkelige erfaringer« i virksomheder:
This information booklet looks at parttime work from the perspective of 'real' experiences in firms:
Over 6.000 ledere og arbejdstagerrepræsentanter fra den private sektor i otte EF-lande blev interviewet om deres kendskab til fordelene og ulemperne ved deltidsarbejde.
More than 6,000 managers and employee representatives from the private sector in eight Member States of the EC were interviewed in relation to their knowledge about advantages and disadvantages of parttime work.
Det håbes, at denne pjece vil sætte alle dem, som er interesserede i deltidsarbejde, i stand til selv at bedømme i hvilket omfang deltidsarbejde er en egnet form for arbejde, som gør det muligt at harmonere virksomheders økonomiske behov (fleksibilitet) med arbejdsstyrkens sociale og personlige behov.
It is hoped that this booklet will put all those who are interested in parttime work into a position where they can judge for themselves to what extent parttime work is a suitable form of work which allows reconciliation of economic needs of firms (flexibility) with the social and personal needs of the workforce.
Denne pjece er et supplement til den tidligere pjece (nr. 16), som beskæftigede sig med den juridiske side af deltidsarbejde undertitlen: »Deltidsarbejde i Det Europæiske Fællesskab: Love og bestemmelser«.
This booklet is a companion volume to the earlier booklet (No. 16) which dealt with the legal side of parttime work under the title 'Part-time work in the European Community: Laws and Regulations'.
Pris i Luxembourg (eksklusiv MOMS): ECU 7
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 7
SOCIALP Debatoplæg mm m
A Discussion Document
+ ΐ—\* * Det Europæiske Institut • E-. ι * til Forbedring af Leve- og * *—¿ * Arbejdsvilkårene
^** *^ European Foundation * L^n * for the Improvement of r Living and Working Conditions
INITIATIVER I LOKALSAMFUNDET OG SOCIALPOLITIK
LOCAL COMMUNITY ACTION and
Debatoplæg
SOCIAL POLICY A Discussion Document
• T^J* Forbedring af Leve-og * + * Arbejdsvilkårene,
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
Dette debatoplæg er baseret på et oprindeligt dokument udarbejdet af Gabriel Chañan, Community Development Foundation, London.
This paper is based upon an original prepared by Gabriel Chañan, Community Development Foundation, London.
Det er blevet redigeret af Wendy O'Conghaile og Robert Anderson, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Dublin.
It has been edited by Wendy O'Conghaile and Robert Anderson, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin.
Det benytter resultaterne fra et forskningsprogram udført af Instituttet fra 1987 til 1992 med titlen: "Hvordan klarer man sociale og økonomiske ændringer i lokalsamfundet?" og blev udarbejdet til en europæiske konference, som blev afholdt i Dublin i september 1992 om "Borgernes indsats: inddragelse affolkpå lokalt plan".
It draws on the findings of a research programme undertaken by the Foundation from 1987 to 1992 entitled "Coping with Social and Economic Change at Neighbourhood Level" and was prepared f or a European conference held in Dublin in September 1992 on "Citizen Action: Involving People at Local Level".
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1993
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities.
© Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, 1993.
© European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, 1993
DET LEVENDE LOKALSAMFUND Problemer i de undersøgte områder Løsninger på problemer Indsats gennem lokale grupper
THE LIVING LOCALITY Problems in the study localities Responses to problems Action through local groups
DE LOKALE GRUPPERS SEKTOR Den største og mindst anerkendte del af den frivillige sektor Kløften mellem nationale og lokale frivillige initiativer Deltagerne • Mænd og kvinder • Etniske grupper • De udelukkede • Hvad initiativer i lokalsamfundet har opnået • Ressourcer og støtte • Paraplyorganisationer
THE LOCAL GROUPS SECTOR The largest and least recognised part of the voluntary sector The gulf between national and local voluntary action The participants • Men and women • Ethnic groups • The excluded Achievements of local community action • Resources and support • Umbrella organisations
DEN MANGLENDE POLITISKE JÆVNBYRDIGHED Fjern godkendelse Nationale forskelle Sammenligningspunkter Støttefunktion eller kontrol?
THE POLICY MISMATCH Remote approval National differences Points of comparison Facilitation or control?
MOD NYE STRATEGIER Anerkendelse for sektoren Mod en model for en effektiv sektor for initiativer i lokalsamfundet Forholdet af sektoren for initiativer i lokalsamfund til fattigdom og ugunstige forhold Forholdet til køn og ulønnet arbejde Forholdet til lokal økonomisk udvikling Samarbejde og ressourcer Lokalsamfundets udvikling
TOWARDS NEW STRATEGIES Recognition for the sector Towards a model for an effective local community action sector Relationship of the local community sector with poverty and disadvantage Relationship with gender and unpaid work Relationship with local economic development Partnership and resources Local community development
Socialpolitik: Initiativer på EF-plan
Social Policy: Action at European Community Level
Efterhånden som Det Europæiske Fællesskab nærmer sig økonomisk og politisk integration, er det i stigende grad blevet tydeligt, at det er nødvendigt at udvikle en koordineret holdning til socialpolitik i bredeste forstand.
As the European Community has progressed towards economic and political integration, the need to develop a coordinated approach to social policy in the widest sense has become increasingly evident.
Dette omfatter ikke blot forbedringen af arbejdsvilkårene og de økonomiske muligheder, men også forbedringen af levevilkårene.
This includes not only the improvement of working conditions and economic opportunities but also the improvement of living conditions.
Den gennemgribende ændring af EF's økonomiske struktur, som gennemførelsen af det indre marked vil sætte skub i, har bragt og vil fortsat bringe økonomisk udvikling og velstand, men denne fordel er ikke ligeligt fordelt over hele EF.
The radical transformation of the Community's economic structure, fuelled by the impetus of the creation of the Single Market has brought, and will continue to bring, economic development and prosperity, but this benefit is not equally distributed across the Community.
Større velstand og en bedre tilværelse for nogle er ledsaget af en ophobning af ugunstige og usikre forhold for andre, et voksende skel mellem rig og fattig.
Increased wealth and well-being for some is accompanied by an accumulation of disadvantage and insecurity for others, a growing divide between rich and poor.
Denne »nye fattigdom«, som EF-landene er stillet over for i 1990'erne, adskiller sig i omfang og størrelse fra tidligere fattigdomsmønstre.
This "new poverty" challenging the European member States in the 1990s differs in its scope and scale from earlier patterns of poverty.
Økonomiens omlægning, velfærdsstatens omstrukturering og indskrænkning i mange lande samt ændringer i demografiske, sociale og familiemæssige strukturer har bidraget til en stigning i fattigdom og ugunstige forhold i EF blandt personer i arbejdsalderen (de arbejdsløse), familier, især eneforsørgere og de ældste gamle.
The restructuring of the economy, the redrawing and contraction of the welfare state in many countries and changes in demographic, social and family structures have contributed to an increase of poverty and disadvantage in the Community amongst those of working age (the unemployed), families, especially those headed by a single parent, and the very elderly.
Denne trussel mod trivslen og stabiliteten i et integreret Fællesskab behandles på lokale, regionale, nationale og europæiske niveauer.
This challenge to the well-being and stability of an integrated Community is being addressed at local, regional, national and European levels.
Det omfatter eftersøgningen efter og udviklingen af strategier og foranstaltninger på tværs af hele området med relevante økonomiske, sociale og miljømæssige politiske foranstaltninger.
It embraces the search for, and development of, strategies and measures across the whole range of relevant economic, social and environmental policies.
Med subsidiaritetsprincippet som en indbygget sikkerhedsforanstaltning har Det Europæiske Fællesskab været aktivt inden for dette område siden midten af 1970'erne og spørgsmålet om social samhørighed er nu blevet et endnu mere betydningsfuldt punkt på den europæiske dagsorden.
With the principle of subsidiarity as an integral safeguard, the European Community has been active in this area since the mid 1970s and the issue of social cohesion has now become a more significant item on the European agenda.
De vigtigste ressourcer er blevet fordelt gennem de styrkede strukturfonde i form af regionalt og sektormæssigt målrettet hjælp.
The main resources have been channelled through the strengthened Structural Funds in the form of regionally and sectorally targeted assistance.
Desuden har der været en betydelig stigning i arbejde, som forsøger at overvåge, evaluere og udveksle erfaringer, fremme samarbejde og partnerskab samt letteregøre koordinering.
In addition there has been a significant growth in work which seeks to monitor, evaluate and exchange experience, foster cooperation and partnership, and facilitate co-ordination.
Dette arbejde har fokuseret mere på de sociale uligheder og på at styrke processerne for social integration.
This work is focussed more on the social disparities and on strengthening processes of social integration.
Det er baseret på at indsamle oplysninger om fælles problemer, om at finde en række metoder og strategier, som kan tilpasses særlige forhold, fremfor om lovgivning og formel harmonisering.
It is based upon mutual learning about common problems, generating a range of methods and strategies, which can be adapted to particular conditions, rather than about legislation and formal harmonisation.