natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Phareprogrammet var oprindeligt forbeholdt de central- og østeuropæiske lande, men det er blevet udvidet til også at omfatte ansøgerlandene på Vestbalkan.
Althoughthe Phare programme was originallyreservedforthe countries of central and eastern Europe, it is set to be extended to the applicant countries of the western Balkans.
PRAG: PRAG: Praktisk vejledning om Phare- og ISPA-kontraktindgåelsesprocedurer.
PRAG: Practical guide providing guidelines for tendering and contracting for Phare and ISPA projects.
Projektansøgning: Sæt af dokumenter, der består af en standardformular og en række bilag(f.eks.engennemførlighedsundersøgelse,oplysningervedrørendeprojektets udformning, en cost-benefit-analyse,finansielle analyser, en vurdering af projektets indvirkning på miljøet), der beskriver og underbygger forslaget.
Project application: Set of documents consisting of astandardform andsupporting documents (e.g. feasibility study, design, cost/benefit and financial analysis, environmental impact assessment) describing and justifying the proposal.
Ansøgningen omfatter også en beskrivelse af overvågnings- og kvalitetskontrolmekanismerne.
It also includes supervision and quality control mechanisms.
Samhørighedsfonden: Instrument, der har til sigte at fremme økonomisk og social samhørighed gennem finansiering af store projekter inden for miljø og transport i medlemsstater, der har en BNI på mindre end 90 % af gennemsnittet i Fællesskabet.
Regulations: There are two main regulations governing ISPA:Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy and amending Regulation (EEC) No 3906/89 (OJ L 161, 26.6.1999, p.
Oprindeligt intervenerede Samhørighedsfonden i Spanien, Grækenland, Irland og Portugal.
68) (‘coordination regulation’).Council Regulation(EC) No 1267/1999 of 21June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-accession (OJ L 161, 26.6.1999, p.
Fra og med 1.januar 2004 er Irland ikke længere berettigettil støttefrafonden.
73); amended by Regulation (EC) No 2382/2001 (OJ L 323, 7.12.2001, p.
Sapard:Særligttiltrædelsesprogramvedrørendelandbrugogudviklingaf landdistrikter.
Sapard: Special accession programme for agriculture and rural development.
Projekterne blev ikke gennemført som plan-lagt;devar megetforsinkede,ogfinansie-ringsplanerne blev ændret væsentligt.
Projects werenotimplementedaccording toplanning;there weresignificantdelays andconsiderablechangesinthefinancing plans.
De projekter, som Retten reviderede, medfører, at EU-standarderne i højere grad overholdes,ogforbedrerforbindelsentil detranseuropæiske net.
Theprojectsauditedbythe Courtincrease the compliance with the EU standards or improvethelinkstothetrans-European network.
ISPAvaretafdeinstrumenter,derblev oprettet for at bistå kandidatlandene i Cen-tral-og Østeuropa medtiltrædelsesforbe-redelsernei perioden 2000-2006.
ISPA was one of the instruments to assist the candidatecountriesofcentralandeastern Europeinthepreparationforaccessionin the period 2000–2006.
Måletvar atstøttekandidatlandeneianvendelsen af EU-miljøstandarderne og at udbygge og udvikle transportnetværkene, herunder forbindelserne til de transeuropæiske netværk. Instrumentetgavogsåkandidatlandene erfaring i forvaltning af EU-midler til store infrastrukturprojekter.
Its objectives were to help candidate countries to apply EU environmental standards and to upgrade and expandtransport networks,includinglinks with the trans-European network.
Retten anbefaler, at Kommissionen følger op på gennemførelsen af ISPA og undersøger, hvordan mankan undgå ellerreducerefor-sinkelserifremtiden,nårlignendeinstru-menterimplementeres.Kommissionenbør i denne sammenhæng udlevere retningslin-jernetilkandidatlandene,inden de begyn-deratforberedederesprojekter,oggøre en større indsats for at forkorte den tid, det tager at gennemføre procedurerne.
The Court recommends that the Commission make a follow-up of ISPA’s implementation and examine how delays could beavoidedorreducedinthefuture, when implementingasimilarinstrument.Inthis context, the Commission should makethe guidancedocumentsavailablebeforethe candidatecountriesstartpreparingtheir projectsandgreaterattentionshouldbe devoted to reduce time needed to complete procedures.
Ved revisionen af dette instrument undersøgte Retten, om ISPA-foranstaltningerne var baseret på en sammenhængende strategi og hensigtsmæssige forberedelser, om projekterne blev gennemførtsom planlagt, og om projekterne har medvirket til atfremme modtagerlandenes overholdelse af EU’s miljødirektiver ogforbedre TEN-T.
The Courtreviewedthisinstrument by asking whetherthere wasacoherentstrategy and adequatepreparation to support ISPA actions, whether projects were implemented according to planning and whether projects were contributingto beneficiary countries’ compliance with the EU environmental direc-tivesandcontributingtotheimprovement of TEN-T.
Rettenkonkluderer,at dervarensammen-hængendestrategi,menatprojekterne ikkealtidblevforberedthensigtsmæssigt. Tre vigtige dokumenter med metodologiske retningslinjer blevudleveretsentiforhold til denførste bølge af ansøgninger.
The Court concludes that there was a coher-entstrategy,butprojects werenotalways adequately prepared.
STØTTE TIL EUANSØGERLANDE
ASSISTANCE TO EU APPLICANT COUNTRIES
Bulgarien, Den Tjekkiske
Bulgaria, Czech Republic, Estonia,
ISPAblevopretteti1999forat medvirketilatforberedetiltrædel-sentil Den Europæiske Unionpå miljø-ogtransportområdet1ide tidligerekandidatlandei Central-og Østeuropa2.Støttenblevydet på nogenlundesamme mådesom denstøtte, derydestil de mindst velstående EU-medlemsstater under Samhørighedsfonden (jf. figur 1). Instrumentet hjalp også kandidatlandene med at forberede sig på at forvalte EU-midler efter tiltrædelsen ved at give dem erfaring i anvendelsen af EU-midlertilstoreinfrastrukturprojekter.
ISPA was set up in 1999to contributetothe process of preparationfor accessionto the European Unionconcerningenvironmentandtransport1inthe former candidate countries of central and eastern Europe2, along the samelines asthe Cohesion Fund model designedfortheleast prosperous EU members (see Figure 1).
MÅL• At bringe landenes standarder på højde med EU’s miljøstandarder• At udbygge de transeuropæiske netværk
OBJECTIVES• Bringing countries up to EU environmental standards• Extending trans-European networks
INPUT• Kommissionens koordinering• ISPA-midler og nationale midler• ISPA-strategier, finansieringsaftaler, kommissionsbeslutninger• Personale
INPUTS• Commission coordination• ISPA and national funds• ISPA strategies, financing memoranda, Commission decisions• Staff
PROCESSER• Etablering og forbedring af infrastruktur i miljø- og transportsektorerne
PROCESSES• Building and improving infrastructure in the environmentand transport sectors
OUTPUT• Nye og/eller sanerede vandbehandlingssystemer• Mange kilometer nyt vej- eller banenet eller forbedrede netværk
OUTPUTS• New and/or rehabilitated water treatment systems• Kilometres of new road or rail network or improved network
Andel (i %) af husstande/ virksomheder, der er omfattet af foranstaltning-erne, tidsbesparelser og forbedret tilgængelighed
Percentage of households/businesses Environmental impact; improvedserved, time saved, accessibility gainwater quality Smoother traffic flows, improvedroad/rail network
Siden januar 2007 er lignende foranstaltninger blevet finansieret under instrumen- tet for førtiltrædelsesbistand (IPA)3
From January 2007 onwards,similar actions have beenfinanced under the Instru- mentfor Pre-Accession Assistance(IPA)3
Figur 2 viser rammen for udvikling og godkendelse af ISPA-projekter.
Figure 2 shows the framework within which projects are developed and approved.
ISPA’S PROCEDUREMÆSSIGE RAMME
ISPA PROCEDURAL FRAMEWORK
National udviklingsplan Udviklingsstrategi Udarbejdet af kandidatlandet
Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission
Nationalt program Handlingsplan for forberedelsen af tiltrædelsen Udarbejdet af kandidatlandet
National development plandevelopment strategy prepared by candidatecountry
Tiltrædelsespartnerskab Prioriterede områder af »acquis communautaire« (gældende fællesskabsret)Udarbejdet af Kommissionen
National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidatecountry
• Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument• Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 af 21. juni 1999 om samordning af støtten til ansøgerlandene som led i førtiltrædelsesstrategien
• Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-Accession• Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy
National ISPA-strategi med fastsættelse af sektorstrategier og listen over prioriterede projekter Forberedt af ansøgerlandet analyser t-
National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country
Vurdering Efterfulgt af to tværtjenstlige høringer
Appraisal Followed by two interservice consultations
Kommissionens beslutning udtalelse
Commission decision
Finansieringsaftale Medunderskrevet af kandidatlandet
Financing memorandum Co-signed by the candidate country
4Artikel 4 i forordning (EF) nr. 1267/1999 og interinstitutionel aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om fordeles mellem modtagerlandene på basis af en række udvalgte kriterier. Målet var, at der ved anvendelsen af disse midler skulle sikres enpassendebalance mellemforanstaltningerpå miljøområdetog foranstaltninger medrelationtiltransportinfrastruktur.
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria.
budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (EFT C 172 af 18.6.1999), s. 2 og Bilag II.
No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure(OJ C 172, 18.6.1999).
I alt blev 366 projekter godkendt til ISPA-støtte, hvoraf 201 vedrørte miljøsektoren, 78 transportsektoren og 87 teknisk bistand.
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance.
ISPA-bud-gettet(i 2006-priser)inden ændringer og eksklusive teknisk bistand var på 7 708 millioner euro5.
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5.
Der blev ydet 3 804 millioner euro i ISPA-støtte til projekter i miljøsektoren og 3 904 millioner euro til projekter i transportsektoren.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro.
I miljøsektoren (jf. figur 3) vedrørte størstedelen af de 201 projekter (73 %) spildevandsbehandling og vandforsyning. I transportsektoren vedrørte de 78ISPA-projekterførst ogfremmest (97 %) bane- og vejsektoren(jf.figur 4).
In the environment sector(see Figure 3), the majority of the 201 projects(73 %) werein the field of wastewater treatment and water supply.In the transport sector,the78ISPAprojects were mainly(97 %)intherailwaysand intheroads and motorwayssectors(see Figure 4).
Kombinerede spildevandsnetværk og spildevandsbehandlingsanlæg
Combined sewage networksand treatment plants
Drikkevandsforsyning
Drinking water supply
Kombineret spildevandsbehandling og drikkevandsforsyning
Combined wastewater treatmentand drinking water supply
Håndtering af fast affald ald
Solid waste management
Satsen for fællesskabsstøtte under ISPA kan andrage indtil 75 % af de offentlige ellerlignende udgifter6.
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6.
der menes at være af afgørende betydning for at nå ISPA’s generelle mål, kan denne sats forhøjes indtil 85 %, jf. artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1267/1999.
6For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) loans granted byfinancialinstitutionssuch asthe European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Devel-opment(EBRD).
Jernbaner
Railway
Gennemførelsen af ISPA i kandidatlandene var disse landes første erfaring med storstilede investeringer medfinansieret af Den Europæiske Union.
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposuretolarge-scaleinvestments co-financed bythe European Union.
Retten besluttede derfor, i betragtning af ISPA’s betydning for kandidatlandenes tiltrædelse og resultaterne af tidligere revisioner 7, at gennemføre en revision af ISPA for at få besvaret følgende spørgsmål: a)
For this reason, in view of the importance of ISPA for theaccessionofthecandidatecountriesandfindingsofprevious audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions.
Var ISPA-foranstaltningerne baseret på en sammenhængende strategi og hensigtsmæssigeforberedelser?
(a)Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions?
b)Blev projekterne gennemførtsom planlagt?
(b)Were projectsimplemented accordingto planning?
Projektlederne repræsenterede c)
The project managers
42 % af ISPA-projekterne i miljø- og transportsektorerne.
represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
Af tekniske årsager, f.eks. at
For technical reasons such
spørgeskemaet ikke var udfyldt korrekt, eller svaret ikke var fyldestgørende, kunne kun 127 besvarelser anvendes (82 %).
as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %).
ISPA var programmeret for perioden 2000-2006, og størstedelen af modtagerlandene tiltrådte Unionen i maj 2004. Pr. 31. december 2007 forelå derkunendeligerapporterometbegrænsetantalafde279infra-strukturprojekter.
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
Retten kunne derfor kun foretage en foreløbig vurdering af projekternesresultater og målopfyldelse.
As such, the Court could only makea preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Retten reviderede en stikprøve på 32 projekter vedtaget mellem 2000 og 2003 (16 miljø og 16 transport), der dækkede seks modtagerlande.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and16transport)coveringsixbeneficiarycountries wasexamined.
16 projekter blev besøgt på stedet (otte miljø og otte transport) i Den Tjekkiske Republik, Polen, Letland og Rumænien. De sidste 16 projekter blev underlagt dokumentkontrol og vedrørte ovennævntelande samt Ungarn og Bulgarien.
Sixteenprojects werevisitedonthespot(eightenvironmentand eighttransport)inthe Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
Retten gennemgik sagsakter og gennemførte interviews i Kommissionens hovedsæde ogi dens delegationer.I kandidatlandene blev der afholdt møder med miljø- ogtransportministerierne, medregionale oglokale myndighedersamt med de endelige modtagere.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations. In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional andlocal authorities, as well as withfinal beneficiaries.
Retten gennemførte også en rundspørgeundersøgelse, hvor den sendte spørgeskemaertil 155 projektledere og organer med ansvarfor den daglige forvaltning af projekter8 i de fire besøgte lande, med henblik påatindsamleudtalelseromde mestalmindeligeproblemer,der
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion. The Courtreceived 145 answers9
Retten modtog 145 besvarelser(svarprocent på 93 %).
(93 %responserate).
Endvidere blev Retten rådgivet af eksperter frainternationale finan-sielleinstitutioner,dervarspecialiseretindenformiljø-og transportprojekter.
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
VARISPAFORANSTALTNINGERNE BASERET PÅ EN SAMMENHÆNGENDE STRATEGI OG HENSIGTSMÆSSIGE FORBEREDELSER?
WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTINGISPA ACTIONS?
GENEREL RAMME OG REVISIONSKRITERIER
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
10 Artikel 7, stk. 3, litra a), og bilag
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to
På anmodning af Kommissionen udarbejdede hvert enkelt modtagerland nationale ISPA-strategier for miljø- og transportsektorerne.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission.
Formålet meddissestrategiervaratdefineredeprioriterede målpåbasisaf prioriteterfor deenkeltesektorer/subsektorer og geografiske prio-ritetersåsomtransportflaskehalse eller»sorte miljøpletter«samtat findeudaf,hvor mangeressourcerdervarbrugfor.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Denationale ISPA-strategierskulle også udgørerammenfor projektidentifikatio-nenogforfastlæggelsenafdekriterier,derskulleanvendestilat udvælge og vurdere deforeslåede projekter(jf. bilag I).
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Kandidatlandenes ansøgning til Kommissionen skulle bl.a. indeholde følgende elementer10: a) tidsplanenfor arbejdets gennemførelse b)en cost-benefit-analyse c) finansieringsplanen,herunderandrefinansieringskilderend ISPA.
Candidate countries submitted an application to the Commission which hadto contain,inter alia,thefollowing elements10:
Retten analyserede dokumentationen for strategien og forberedelsen af ISPA-projekter,idet den undersøgte om: a) de nationale sektorstrategier indeholdt en vurdering af sektorbe-hovindenfor miljø- ogtransport med detformål at bringe standarderne op på højde med EU-miljøstandarderne og at forbedre og udvikleforbindelsernetil detranseuropæisketransportnetværk b)Kommissionen i rette tid havde udarbejdet manualer og retnings-linjer,somgjordedet muligtforkandidatlandeneatforelægge forslag med alle derelevante oplysninger.
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
ISPASTRATEGIERNE VAR GODT MÅLRETTET
WELL TARGETEDISPA STRATEGIES
Kommissionens rammedokumenter for miljø- og transportsektorerne viste sig at være et effektivt redskab ved opstillingen af de centrale kriterier forforberedelsenaf de nationale ISPA-strategier, som indeholdt de generelle prioriteter ogidentificerede de projekter, derskulle gennemføres med ISPA-støtte (jf. tekstboks 1).
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
Såfremt der blev konstateret mangler, ydede Kommissionen støtte til at afhjælpe dissesvagheder(jf.tekstboks 2).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
I Rumænien k den nationale transportstrategi, der var opdateret i 2003, ikke uforbeholden tilslutning fra Kommissionen, fordi der var flere mangler.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
For at ajælpe disse mangler besluttede Kommissionen at støtte et projekt for teknisk bistand, hvis sigte var at udarbejde en overordnet masterplan for transport.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
11 Dette blev også påpeget
11 This has been pointed out also
Selv om det i nogle tilfælde ikke var muligt at begrunde prioriteringsrækkefølgen af investeringsprojekter11 , kan Retten påbasisaf en i Rettens særberetning nr. 5/2003 (mangler i miljøstrategierne, punkt 18-20).
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
undersøgelseafstrategierneidefirebesøgtelandekonkludere,at de enkelte landes behov generelt var klart identificeret i de nationale ISPA-sektorstrategier, og at også de eksisterende nationale planlægningsdokumenter blevtageti betragtning(jf.tekstboks 3).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
Nationale ISPA-strategier var et redskab til udvælgelse af ISPA-pro-jekter, i og medatdeforbandt målogprioriteter medspecifikke projektforslag.
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
I nogle tilfælde var de nationale ISPA-strategier en videreudvikling af eksisterende nationale strategier, hvor der allerede er taget hensyn til behovet for at gennemføre gældende fællesskabsret (Acquis Communautaire) på miljøområdet(jf.tekstboks 4).
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
Allerede i Helsinki-konventionen12 blev Krakow-regionen identificeret som et af de følsomme punkter i beskyttelsen af Østersøen, fordi dette område — selv om det ligger langt fra kysten — har et stort antal industrivirksomheder, som udleder affald i Vistula-floden, der munder ud i Østersøen. Der blev udarbejdet en fælles løsning for hele Krakow-byområdet, som var integreret i det nationale program for rensning af kommunalt spildevand.
Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. e region of Krakow was already identified in the Helsinki Convention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Et projekt vedrørende et spildevandsrensningsanlæg i Krakow blev e erfølgende i 1999 integreret i den nationale ISPA-strategi for miljø og blev gennemført som et af de prioriterede projekter.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. e project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
12 Helsinki-konventionen: konvention om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, der blev underskrevet i 1974 og revideret i 1992, og som vedrører alle de lande, der grænser op til Østersøen.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
Konventionen dækker hele Østersøområdet, herunder indvande såvel som selve havvandet og havbunden.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.