natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Frit flydende valutakurs.
Free floating exchange rate.
Deltager i ERM2 med udsvingsbånd på ± 15 pct. omkring centralkurs på SIT 239,640 pr. euro.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of SIT 239.640 per euro.
Strategi med to søjler til overvågning af monetære, reale, eksterne og finansielle indikatorer for de makroøkonomiske forhold
Two-pillar strategymonitoring monetary,real, external and financialindicators of macroeconomicconditions
Inflationsmål: På kort sigt 3,5 pct. (± 0,5 procentpoint) ultimo 2005.
Inflation objective: shortterm inflation target set at3.5% (±0.5 p.p.) at end-2005.
For perioden 2006-08 under 2,5 pct. ultimo 2006 og under 2 pct. ultimo 2007 og derefter. Valutakursstrategi: Styret flydning.
The inflation target forthe period 2006-2008 is set below 2.5% for end-2006and below 2% at end-2007 and thereafter.
Inflationsmål: Stigning på 2 pct. i CPI med en margin på ± 1 procentpoint.
Inflation target: 2% increase in the CPI with a tolerancemargin of ±1 p.p.
Inflationsmål: 2 pct. målt ved 12-måneders stigningen i CPI2).
Inflation target: 2% as measured by the 12-month increase in the CPI 2)
Kilde: ESCB.1) Národná banka Slovenskas officielle formulering er "inflationsmål inden for rammerne af ERM2".2) CPI svarer til HICP.
Source: ESCB.1) Národná banka Slovenska’s official wording is “inflation targeting in the conditions of ERM II”.2) The CPI is identical to the HICP.
stigende underskud på betalingsbalancens løbende poster besluttede centralbanken også atøge mindstereservekravet fra 3 pct. til 4 pct. ogudvide reservekravsgrundlaget ved at medtagebankpassiver over for udenlandske banker ogcentralbanker med en løbetid eller et opsigelsesvarsel på op til 2 år.
In Latvia the centralbank increased its key policy rate by 100 basispoints to 4%. To contain risks stemming fromhigh economic growth, strong credit growthand a widening current account deficit, italso decided to increase minimum reserverequirements from 3% to 4% and to expand thebase for minimum reserves by including bankliabilities to foreign banks and foreign centralbanks with an agreed maturity or redeemable ata period of notice of up to two years.
I Malta var den officiellerente uændret på 3 pct. i hele 2004.
In Maltathe official interest rate remained unchanged at3% throughout 2004.
Hvad angår EU-lande uden for euroområdet, derbenytter sig af inflationsmål, forhøjede Tjekkietog Polen renten i 2004 med henblik på at dæmmeop for inflationspres og begrænse eventuelle anden runde-effekter af højere inflation.
FINANCIAL DEVELOPMENTSIn 2004 longterm bond yield developmentswere mixed in noneuro area EU Member States.
I Tjekkietblev den officielle rente forhøjet med 50 basispoint til 2,5 pct. – og nedsat til 2,25 pct. i januar2005 – mens den i Polen blev forhøjet med 125basispoint til 6,5 pct. I Storbritannien blev reporenten forhøjet med 100 basispoint til 4,75 pct.,hovedsagelig på grund af forværrede udsigter forforbrugerprisinflationen.
Longterm interest rates, as measuredby the ten-year benchmark government bondyield, increased in Cyprus, the Czech Republicand Poland, but towards the end of 2004 startedto decline again. As a result, bond yield spreadsvis-à-vis the euro area increased in thesecountries.
Ungarn, der benytter etinflationsmål kombineret med en valutakursordning, har derimod nedsat renten med i alt 300 basispoint til 9,5 pct. i 2004 og yderligere til 8,25pct. i februar 2005.
In Hungary longterm bond yieldswere relatively volatile, with a downward trendin the second half of 2004, while in Latvia,Lithuania, Slovenia and Slovakia, long-terminterest rates continued to decline in the courseof 2004, narrowing the spread vis-à-vis theeuro area, in particular in the countriesparticipating in ERM II.
Den gradvise rentesænkningi løbet af 2004 modvirkede engangsstigningen på300 basispoint, som fandt sted i november 2003efter en pludselig forringelse af investorernes tillid.
In Malta long-terminterest rates were stable, while in Denmark,Sweden and the United Kingdom they moved inparallel with the rates in the euro area asindicated by stable bond yield spreads.5
Rentesænkningen var mulig som følge af enmere gunstig risikoopfattelse på kort sigt, forbedrede inflationsudsigter og en forholdsvis afdæmpet udvikling i lønvæksten i den private sektor.
Stock markets in the noneuro area EU Member States continued to perform favourably in2004, with some of the stock market indices,especially those of most of the new Member States, reaching all-time highs and recordingannual increases in a range between 20% and80%.
I Slovakiet kunne nedsættelsen af denofficielle rente med i alt 200 basispoint til 4 pct.overvejende tilskrives apprecieringspres på korunaen.
Stock markets in all the new Member States, with the exception of Cyprus,significantly outperformed euro area stockprices, as measured by the Dow Jones EUROSTOXX index.
I Sverige understøttede et begrænset inflationspres nedsættelse af renten med 75 basispoint til 2 pct.
Stock markets in Denmark,Sweden and the United Kingdom continued tofollow broadly the development of the Dow Jones EURO STOXX index, with the first twocountries slightly outperforming and the lastone slightly underperforming the euro areabenchmark.
Estland har ikke et udviklet marked for lange obligationer iindenlandsk valuta.
5Estonia does not have a developed market for longterm bondsdenominated in domestic currency.
En indikator for de lange renter i Estland,som er udviklet i fællesskab af Europa-Kommissionen, ECB og Eesti Pank og er baseret på et vægtet gennemsnit af rentesatserfor nye lån i indenlandsk valuta med en løbetid på over 5 år, viseren faldende tendens i 2004.
A proxy indicator for longterm interest rates in Estonia, developed jointly by the European Commission, the ECB and Eesti Pank and based on a weightedaverage of interest rates for new business loans denominated indomestic currency with maturities of over five years, shows adownward trend during 2004.
DEN FINANSIELLE UDVIKLINGI 2004 var der tale om forskellige tendenser i denlange obligationsrente i EU-landene uden foreuroområdet.
Turning to the noneuro area EU Member States with an inflation targeting framework inplace, the Czech Republic and Polandincreased interest rates in 2004 with a view tocontaining inflationary pressures and limitingpossible secondround effects of higherinflation rates.
De lange renter, målt ved den 10årige statsobligationsrente som benchmark, stegi Cypern, Tjekkiet og Polen, men begyndte atfalde igen mod slutningen af 2004. Som følgederaf udvidedes disse landes obligationsrentespænd over for euroområdet.
In contrast,Hungary, which follows an inflation targetcombined with an exchange rate constraint,reduced interest rates by a total of 300 basispoints to 9.5% in 2004, and further to 8.25% in February 2005.
I Ungarn var denlange obligationsrente forholdsvis volatil og vi-
In Sweden limited inflationary pressuresupported the reduction of interest rates by75 basis points to 2%.
Eurosystemets vigtigste operationelle opgave erat gennemføre pengepolitikken.
The key operational task of the Eurosystem isthe implementation of monetary policy.
Eurosystemetsoperationelle rammer til dette formål består af:markedsoperationer, stående faciliteter og reservekrav.
Theoperational framework which the Eurosystemhas set up for this purpose consists of threecategories of instruments: open marketoperations, standing facilities and theminimum reserve system.
Alle eurosystemets kreditoperationerskal være dækket af tilstrækkelig sikkerhed stillet af modparterne.1 I 2004 kom eurosystemet etgodt stykke videre mod en samlet liste over sikkerhedsstillelse.
The Eurosystem took major steps in 2004 towards the establishment of asingle list of collateral.
ændring af ECBs officielle renter inden for en reservekravsperiode og således at stabilisere markedsdeltagernes budadfærd i den primære markedsoperation.
These changes were designed to align thereserve maintenance period with the cyclefor interest rate decision-making, ensuringthat, as a rule, changes in key ECB interestrates only take effect at the beginning of thesubsequent reserve maintenance period.
Tidligere kunne sådanne forventninger ind imellem destabilisere modparternesbudadfærd i de primære markedsoperationer.Modparternes bud lå især under den mængde likviditet, som ECB havde tænkt sig at tildele, nårder var forventninger om rentenedsættelser.Dette kaldes underbud og afspejler modparternesforsøg på at opfylde deres reservekrav med de lavest mulige omkostninger, dvs. efter en eventuelrentenedsættelse.
Previously, such expectationshave occasionally destabilised counterparties’bidding in the MROs. In particular, whenthere were expectations of imminent interestrate reductions, counterparties bid for lessliquidity than the ECB intended to allot.This phenomenon, known as underbidding,reflected counterparties’ attempts to fulfiltheir reserve requirements at the lowestpossible cost, i.e. after a potential interest ratereduction.
DE FØRSTE ERFARINGER MED DE NYE OPERATIONELLE RAMMERDe operationelle rammer virkede fortsat godt i2004, hvilket skabte stabile korte pengemarkedsrenter og sendte klare signaler om pengepolitikkens stramhedsgrad. For yderligere at forbedrepengepolitikkens gennemførelse blev rammerneændret på to vigtige områder 9. marts 2004.
INITIAL EXPERIENCE WITH THE NEWFRAMEWORK FOR MONETARY POLICYIMPLEMENTATIONThe operational framework continued to workwell in 2004, delivering stable short-termmoney market rates and clearly signalling themonetary policy stance. In order to furtherimprove the implementation of monetarypolicy, two important changes to theframework were introduced on 9 March 2004.
Endvidere blev kommunikationen med modparterne forbedret.
Moreover, communication to counterpartieswas enhanced.
På annonceringsdatoen for deprimære markedsoperationer offentliggør ECBstadig prognosen for de autonome likviditetsfaktorer, som ikke kontrolleres direkte af ECBs likviditetsstyring, fx seddelomløb, statslige indskud og nettofordringer på udlandet.
On MRO announcement days,the ECB continues to publish the forecast of theautonomous liquidity factors which are notunder the direct control of the ECB’s liquiditymanagement, such as banknotes in circulation,government deposits and net foreign assets.
ECB erdesuden begyndt at offentliggøre en opdateretprognose på tildelingsdagen.
Inaddition, the ECB has started to publish anupdated forecast on the allotment day.
ECB offentliggørnu også benchmarkbeløbet på både annonce-rings- og tildelingsdagen.
The ECB now also communicates the benchmarkamount on both the announcement and theallotment day.
Benchmarkbeløbet erdet tildelingsbeløb, som sætter hele banksystemet i euroområdet i stand til at opfylde sine reservekrav uden problemer i lyset af eurosystemets komplette likviditetsprognose, dvs. inkl.autonome faktorer og reserveoverskud.
The benchmark amount is theallotment amount that allows the euro areabanking system as a whole to smoothly fulfil itsreserve requirements, given the Eurosystem’scomplete liquidity forecast, i.e. includingautonomous factors and excess reserves.
Den forbedrede kommunikation gør det helt klart formarkedet, hvorvidt ECBs beslutning om tildeling i de primære markedsoperationer sigter efterat afbalancere likviditetsforholdene.
Thisimproved communication makes explicitlyclear to the market whether the ECB’s
–Tidsplanen for reservekravsperioderne ændres, så reservekravsperioden altid begynderpå afviklingsdagen for den første primæremarkedsoperation efter det møde i Styrelsesrådet, hvor den månedlige beslutning om pengepolitikkens stramhedsgrad er på dagsordenen.
–The timing of the reserve maintenanceperiods was adjusted so that these periodsalways start on the settlement day ofthe main refinancing operation (MRO)following the Governing Council meeting atwhich the monthly decision on the monetarypolicy stance is scheduled.
Tidligere løb reservekravsperioden fraden 24. i hver måned til den 23. i den efterfølgende måned, uanset Styrelsesrådets mødekalender.
Previously,reserve maintenance periods started onthe 24th calendar day of one month andended on the 23rd calendar day of thesubsequent month, irrespective of the Governing Council’s meeting schedule.
Som et supplement gennemføres renteændringer vedrørende de stående faciliteternu normalt på den første dag i den nye reservekravsperiode.
Asa complement, changes in the standingfacility rates are now implemented, as a rule,on the first day of the new maintenanceperiod.
Tidligere trådte disse ændringer i kraft dagen efter Styrelsesrådets møde.
Previously, these changes tookeffect on the day after the Governing Council’s meeting.
–Løbetiden for de primære markedsoperationerafkortes fra to uger til en uge. Sammen medovennævnte ændringer betyder det, at de primære markedsoperationer, der afvikles i enreservekravsperiode, ikke længere overlapperden efterfølgende reservekravsperiode.
1A detailed description of the operational framework can befound in the ECB publication entitled “The implementation ofmonetary policy in the euro area: General documentation on Eurosystem monetary policy instruments and procedures”,February 2005.
Ændringerne af rammerne blev gennemført udenproblemer.
–The maturity of the MROs was shortenedfrom two weeks to one week.
De operationelle rammer er mere detaljeret beskrevet i ECBspublikation "Gennemførelsen af pengepolitikken i euroområdet:Dokumentationsgrundlag for eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer", februar 2005.
Together withthe above-mentioned changes, this meansthat MROs settled in one reserve
Kilder: ECB.
Source: ECB.
Siden ændringerne af rammerne trådte i kraft, erde kortsigtede udsving i tildelingsbeløbet aftaget.
The implementation of the changes to theframework was smooth.
Fra juni 2000 til marts 2004 var den gennemsnitlige ugentlige ændring i tildelingen 33 mia.euro, men 7 mia. euro i perioden fra gennemførelsen af ændringerne til december 2004.
The shortening of the MRO maturity from two weeks to one week andthe elimination of the overlap betweenoperations led to an immediate doubling in sizeof each MRO.
Faldetskyldes, at de primære markedsoperationers løbetid nu er tilpasset tidshorisonten for den likviditet, som ECB har beregnet til tildelingen.
Counterparties’ biddingbehaviour adapted quickly to the strongincrease in the average allotment amount,although in the third MRO with a maturity ofone week, the total amount of bids fell short ofthe benchmark amount by 5 billion.
Desuden har reduktionen af tildelingsbeløbetskortsigtede udsving bidraget til at stabilisere kreditinstitutternes bud i de primære markedsoperationer.
Overall,the bid-cover ratio, which is the ratio ofsubmitted bids to satisfied bids, has beensound, ranging almost consistently between1.20 and 1.50 since March 2004.
Dervar dog betydelig volatilitet i spændet efter afviklingen af den sidste primære markedsoperation i visse reservekravsperioder.
In the period from Marchto December 2004, i.e. after the changes to theframework were implemented, the averagenumber of bidders reached 351.
Det skyldes, attildelingen i den sidste primære markedsoperation nu normalt finder sted otte dage før slutningen af reservekravsperioden, mens den tidligerefandt sted fra to til otte dage før slutningen af reservekravsperioden.
This increase isprobably primarily the consequence of thereduction in the maturity of the MROs from twoweeks to one week, which implies that banksnow need to submit a bid each week instead ofevery second week in order to satisfy theirliquidity needs.
Desto nærmere den underliggende prognose ligger på slutningen af reservekravsperioden, desto mere præcis er den.Ændringerne af rammerne øgede således sandsynligheden for, at der ville opstå en betydeligubalance i likviditeten efter tildelingen i den sidste primære markedsoperation i en reservekravsperiode og for, at dag-til-dag renten derved villeafvige fra minimumsbudrenten på et tidligeretidspunkt og i større omfang.
However, it is possible that theincreased transparency and simplicity of thenew framework have made it easier forcounterparties to prepare their bids and havetherefore also facilitated increasedparticipation in tenders.
Det gennemsnitlige antal budgivere i de primære markedsoperationer steg fra 266 i 2003 til 339 i 2004efter en periode med faldende antal siden 1999.
From June2000 to March 2004 the average weekly changein the allotment amounted to 33 billion, whilethis figure fell to 7 billion in the periodbetween the implementation of the changes and December 2004.
Iperioden fra marts til december 2004, dvs. efterændringerne af rammerne, nåede det gennemsnitlige antal budgivere op på 351.
This reduction can beattributed to the fact that the MRO maturity isnow always aligned with the time horizon ofthe liquidity targeted by the ECB in itsallotment.
Denne stigning skyldes formentlig primært afkortningen afde primære markedsoperationers løbetid fra touger til en uge, hvorved bankerne nu skal afgivebud hver uge i stedet for hver anden uge for atopfylde deres likviditetsbehov.
As a further consequence, thereduction in the shortterm fluctuation of theallotment amount has contributed to astabilisation of credit institutions’ bidding inthe MROs.
De nye rammersøgede gennemsigtighed og forenkling har muligvis gjort det nemmere for modparterne at udarbejde deres bud og har derfor også fremmet auktionsdeltagelsen.
Approximately 2,100 credit institutions in theeuro area are eligible to participate in the MROs. The average number of bidders in MROs increased from 266 in 2003 to 339 in
Overordnet set faldt Eonias volatilitet i 2004.Standardafvigelsen i spændet mellem Eonia og
Overall, the volatility of the EONIA declinedin 2004.
ECBs forbedrede kommunikationspolitik bidrager til en vis grad til at reducere denne risiko, damarkedsdeltagerne på denne måde nemmere kankonstatere en given ubalance i likviditeten eftertildelingen i den sidste primære markedsoperation i reservekravsperioden.
The standard deviation of the spreadbetween the EONIA and the minimum bid rateof the MRO was 9 basis points in 2004, against16 basis points in 2003 and 13 basis points in2002.
Især i efteråret 2004viste visse observationer imidlertid, at kraftigvolatilitet i dag-til-dag renten i slutningen af reservekravsperioden kan påvirke pengemarkedetssmidige funktion.
However, significant volatility has beenobserved in the spread after the settlement ofthe last MRO of some maintenance periods.This is a result of the fact that the allotment ofthe last MRO now usually takes place eightdays before the end of the reserve maintenanceperiod, while previously the timing of the lastallotment varied from month to month betweeneight and two days before the end of the reservemaintenance period.
Da ECB ønsker at skabe neu-
The closer the underlying
Likviditetsunderskud Autonome faktorer Anfordringskonti Reservekrav
Liquidity factors
UDVIKLINGEN I LIKVIDITETSBEHOVSom forberedelse til de ugentlige auktioner overvåger ECB dagligt likviditetsbehovet i euroområdets banksektor. Likviditetsbehovet defineressom summen af bankernes reservekrav, reserveoverskuddet (kreditinstitutters midler, der overstiger reservekravene) og nettoforøgelsen afautonome faktorer. Det daglige likviditetsbehov
In order tominimise disruption to the timetable of LTROs,the technical link between the maintenanceperiods and the allotment days of LTROs hasbeen discontinued.
I løbet af 2004 var der fortsat en kraftig nettoforøgelse af de autonome faktorer, som i gennemsnit udgjorde 174,2 mia. euro i forhold til 109,3mia. euro i 2003.
During 2004 net autonomous factors continuedto grow strongly, averaging 174.2 billion ascompared with 109.3 billion in 2003.
Denne store stigning kunne næsten udelukkende tilskrives den fortsatte kraftigevækst i eurosedler, som steg med næsten 15 pct.årligt i 2004, hvorved den nåede et historisk højtniveau på 505 mia. euro 24. december 2004 (senederste del i figur 34).
Thissteep rise was almost exclusively due to thecontinued strong growth in banknotes, whichincreased at an annual rate of almost 15% in2004, reaching an all-time high of 505 billionon 24 December 2004 (see lower part of Chart 34).
BELÅNBARE AKTIVER I PENGEPOLITISKE OPERATIONERAlle eurosystemets kreditoperationer skal væredækket af tilstrækkelig sikkerhed for at beskytteeurosystemet mod tab.
three months – are not used for signalling the Governing Council’s monetary policy stanceand are conducted as pure variable rate tenderswith a pre-announced allotment volume.
En lang række aktiver kananvendes til sikkerhedsstillelse.
Onaverage, LTROs accounted for around 23% ofthe total net liquidity provided through openmarket operations in 2004.
Størstepartenbestår af omsættelige gældsinstrumenter, der opfylder kriterierne for belånbarhed i euroområdetog kaldes liste 1-papirer. Liste 2-papirer består afyderligere omsættelige og ikke-omsættelige aktiver, som haft særlig stor betydning for de nationale finansielle markeder og banksektorer.
In view of thehigher liquidity needs anticipated for the euroarea banking system, the LTRO allotmentvolume was increased from 20 to 25 billionin January 2004 and from 25 to 30 billion in January 2005.
Gennemsnitsværdien af de omsættelige belånbare aktiver til sikkerhedsstillelse i eurosystemets kreditoperationer var 7,7 billioner euro i2004 i forhold til 7,1 billioner euro i 2003 (se figur 35).
The minimum reserves that euro area creditinstitutions must hold with the Eurosystem arecalculated by applying the 2% reserve ratio tothe credit institutions’ reserve base.
Hovedparten af de omsættelige aktivervar værdipapirer udstedt af den offentlige sektor(54 pct.) eller covered bonds (dvs. værdipapirer
In 2004reserve requirements represented 44% of thetotal liquidity needs of the euro area bankingsystem.
I2004 udgjorde reservekravene 44 pct. af det samlede likviditetsbehov i euroområdets banksektor.Det gennemsnitlige samlede reservekrav foreuroområdets kreditinstitutter steg fra 130,9 mia.euro i 2003 til 136,5 mia. euro i 2004 i overensstemmelse med udvidelsen af reservekravs-
Thedaily average liquidity needs of the euro areabanking system amounted to 311.8 billionin 2004, representing a 30% increase bycomparison with 2003, when they stood at241.5 billion (see upper part of Chart 34).
ABS 1)Andet
ABS 1)other
–Optagelse på liste 1 af nye instrumenter, derikke tidligere var belånbare, nemlig eurodenominerede gældsinstrumenter udstedt afenheder i G10-lande uden for EØS (USA, Canada, Japan og Schweiz).
undermine the level playing-field forcounterparties and reduce the transparency ofthe collateral framework.
–Gældsinstrumenter, som kun er noteret ellerhandlet på ikke-regulerede markeder, er stadig eller vil blive belånbare, hvis eurosystemet vurderer det respektive ikke-reguleredemarked positivt ud fra tre standarder, nemligsikkerhed, gennemsigtighed og tilgængelighed.
Moreover, demandfor collateral is on an upward trend, not least onaccount of the fact that the liquidity deficit ofthe banking sector increased in the course of2004.
Disse standarder er indført for at udvideantallet af godkendte markeder og samtidigsikre en problemfri og effektiv vurdering afeurosystemets sikkerhed.
The trend in private interbank marketstowards secured lending has also augmentedcounterparties’ needs for collateral.
Endvidere var deren kraftig vækst i asset-backed securities, somudgjorde 5 pct. af de udestående omsættelige aktiver til sikkerhedsstillelse ultimo 2004. Gennemsnitsværdien af omsættelige aktiver, sommodparterne anvender til sikkerhedsstillelse ieurosystemets kreditoperationer, var 787 mia.euro i 2004 i forhold til 704 mia. euro i 2003 (sefigur 36).
The bulk consists ofmarketable debt instruments which fulfil euroarea-wide eligibility criteria and are referred toas “tier one” assets.
I betragtning af det samlede belånbarebeløb blev gældsinstrumenter udstedt af den offentlige sektor og erhvervsobligationer brugtforholdsmæssigt lidt til sikkerhedsstillelse ieurosystemets kreditoperationer.
To address these issues, the Eurosystemdecided to establish over time a single list ofcollateral eligible for all Eurosystem creditoperations, taking into account the results of apublic consultation.
Omvendt blevkreditinstitutternes udstedelser og asset-backedsecurities brugt forholdsvis meget.
This single list will beintroduced gradually and will eventuallyreplace the current two-tier system.