natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For særlige emner eller emner, som falder ind under flere sektionerskompetenceområder, kan udvalget midlertidigt nedsætte ad hoc-underudvalg.Defungerer på samme måde som sektionerne. Underudvalgets opgave er begrænsettil behandlingen af en specifik problemstilling inden for et fastlagt tidsrum.
When addressing a number of particular issues or issues which may fall within theremit of more than one of its sections, the EESC may make use of a temporary ‘adhoc’ structure, namely the subcommittee.Subcommittees operate in much thesame way as the sections but their role is confined to the consideration of aspecific issue for a set period of time.
Den Faglige sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed (ECO)
Section for Economic and Monetary Union and Economic and Social Cohesion (ECO)
ECO-sektionen har kompetence inden for emner som de finansielle overslag, EU’segne indtægter og EU’s budget samt statistiske spørgsmål.
The remit of the ECO Section covers the financial perspectives, own resources andthe budget of the European Union and statistical questions.
På beskatningsområdet tager ECO-sektionen sig af skatteharmonisering og tilnærmelse af skattelovgivningerne.
In the field of taxation, the ECO Section is responsible for dealing with problemsrelating to tax harmonisation and the approximation of laws in this field.
ECO-sektionen behandler også sager vedrørende finansielle markeder og deresintegration.
It also addresses issues relating to the financial markets and the integration of thesemarkets.
Inden for økonomisk og social samhørighed har ECO-sektionen kompetencevedrørende regional-, struktur- og samhørighedspolitik.
In the field of economic and social cohesion, the remit of the ECO Sectionembraces regional and structural policy and cohesion policy.
Endelig hører fysisk planlægning og bypolitik samt storbyområder under ECO-sektionens kompetence.
The ECO Section is also responsible for spatial planning, urban policy andmetropolitan areas.
Den Faglige Sektion for Det Indre Marked,Produktion og Forbrug (INT)
Section for the Single Market,Productionand Consumption (INT)
INT-sektionen beskæftiger sig med industripolitik (generelsåvel som sektoriel), markedspolitikker, konkurrencepolitik,tjenesteydelser (herunder bankvæsen, handel, forsikring ogturisme, men ikke forsyningspligtydelser som vand og elforsyning eller posttjenester o.l.), små og mellemstore virksomheder og håndværk,den sociale økonomi (kooperativer, andelsselskaber, foreninger og stiftelser), liberaleerhverv, selskabsret, forskning, intellektuel ejendomsret, forbrugerbeskyttelse ogtoldunionen.
The INT Section’s remit covers the following fields: industrialpolicy (both general and sectoral), market policies, competitionpolicy, services (including banking, commerce, insurance andtourism but excluding services of general interest, such as thedistribution of water and electricity and postal services), small and medium-sizedenterprises (SMEs), the social economy (cooperatives, mutuals, associations andfoundations), the professions, company law, research, intellectual property, consumerprotection and the customs union.
Desuden hører Observatoriet for Det Indre Marked under INT-sektionen.
The Single Market Observatory (SMO) operatesunder the auspices of the INT Section.
Sektionen arrangerer den 15. marts hvert år Den Europæiske Forbrugerdag.
Each year, on 15 March, the INT Section organises the European Consumers’ Day.
De vigtigste aktivitetsområder for Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet(TEN) er spørgsmål af enhver art, der vedrører de forskelligetransportformer, energiproduktionsformer, de store infrastrukturnet, informationssamfundet samt forsyningspligtydelser.
The main areas of activity of the TEN Section cover the full rangeof issues relating to the various transport modes, the differentforms of energy production, major infrastructure networks, theinformation society and services of general interest.
Sektionen har især længe været engageret i fremme af en struktureret dialog itilknytning til de paneuropæiske transportkorridorer med afsæt i offentligedebatter og et uddybet samarbejde med de udvalg, der står for styringen af dissetransportkorridorer.
In particular, the Section has been involved for quite a long period in thepromotion of a structured dialogue with regard to the pan-European transportcorridors. This dialogue involves public debates and intensified cooperationbetween the management committees of these corridors.
Den Faglige Sektion for Beskæftigelse,Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder (SOC)
Section for Employment,Social Affairsand Citizenship (SOC)
SOC-sektionen dækker et bredt spektrum af strategiskplanlægning på områder som beskæftigelse, arbejdsbetingelser, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,folkesundhed, social beskyttelse og sikring, social integration, ligestilling mellem kønnene, bekæmpelse af diskrimination, fremme af fri bevægelighed,indvandring/integration og asyl, uddannelse og efteruddannelse, borgerrettigheder og deltagelsesdemokrati i EU. SOC-sektionens aktiviteter i forbindelse medudarbejdelsen af udtalelser, der kan være obligatoriske eller fakultative i henholdtil traktaten, sonderende udtalelser, som Europa-Parlamentet, Kommissionen eller EU-formandskabet bestiller, og udtalelser, som udvalget udfærdiger på egetinitiativ, spænder over arbejdet i flere af Europa-Parlamentets udvalg og Kommissionens generaldirektorater, og leverer et omfattende bidrag til Lissabondagsordenens sociale dimension.
The SOC Section covers a broad range of policy formulationincluding employment, working conditions, occupationalhealth and safety, public health, social protection, socialsecurity, social inclusion, gender equality, combatingdiscrimination, improving free movement, immigration/integration and asylum,education and training, citizens’ rights, and participatory democracy in the EU.Working on the basis of obligatory and optional referrals set out in the Treaties,plus exploratory opinions requested by the European Parliament, the Commissionand EU presidencies, and own-initiative opinions, the SOC Section’s activitiescover the work of several European Parliamentary committees and Commission Directorates-General, giving a comprehensive input to the social dimension of the Lisbon agenda.
Blandt de nøgletemaer, der senest har værettrukket frem i SOC-sektionens program, er øget beskæftigelse og kvalitet iansættelsen, livslang læring, uddannelse og produktion, sikkerhed og sundhed påarbejdspladsen i de nye medlemsstater, sundhedspleje for ældre, kvindersrepræsentation, handicappede og EU-borgerrettigheder.
Key themes recently highlighted in the SOC Section programmeinclude job growth and quality employment, lifelong learning, training andproductivity, occupational health and safety in the new Member States, healthcarefor the elderly, women’s representation, people with disabilities, and EU ‘civiccitizenship’.
Der afholdesregelmæssigt høringer om sådanne emner med eksperter og civilsamfundsorganisationer.
Hearings on such themes are regularly held with experts and civilsociety organisations.
Den Faglige Sektion for Landbrug,Udvikling af Landdistrikterne og Miljø (NAT)
Section for Agriculture,Rural Developmentand the Environment (NAT)
Hovedindsatsområderne i Sektionen for Landbrug,Udvikling af Landdistrikterne og Miljø er den fælleslandbrugspolitik og reformen heraf, den nye søjle forlanddistriktsudvikling, fødevaresikkerhed, den fællesfiskeripolitik og reformen heraf samt miljøbeskyttelse.
The main areas of activity of the NAT Section are as follows:the CAP and its reform, the new pillar of rural development,food safety, the common fisheries policy and its reform, andprotection of the environment.
øvrige institutioner og de berørte erhvervs- og samfundsorganisationer påsektions- og studiegruppemødeniveauet samt gennem høringer og eksternemøder, som sektionen bl.a. har tilrettelagt ud fra rådsformandskabernesprioriteringer, og endelig ved at sikre, at medlemmerne deltager i de vigtigstebegivenheder på ovennævnte områder.
In its work in the above fields — most of the proposed legislation in thesefields involves mandatory consultation of the EESC — the Section hasdeveloped contacts with the other EU institutions and the socioeconomicorganisations concerned: such contacts have also been fostered by Sectionand study group meetings.
Af højaktuelle emner, om hvilke der udarbejdes initiativudtalelser og sonderendeudtalelser samt afholdes omfattende høringer, kan bl.a. nævnesmidtvejsrevisionen af den fælles landbrugspolitik, landdistriktsudvikling,konsolidering og iværksættelse af fødevaresikkerhedspolitikken, iværksættelse afreformen af den fælles fiskeripolitik og debatten om strategien for bæredygtigudvikling.
Particular attention is drawn to the Section’s own-initiative opinions andexploratory opinions and its broad consultations on highly topical issues,namely: the mid-term review of the CAP, rural development, the consolidationand implementation of food safety policy, the implementation of the reform ofthe common fisheries policy, and the debate on the strategy for sustainabledevelopment.
Hovedindsatsområderne for Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser er handel, udvikling ogforbindelserne med samtlige regioner i verden, herunderisær lande og regioner, som Den Europæiske Union harstrukturerede forbindelser med.
The main areas of activity of the REX Section are as follows:trade, development and relations with regions throughout theworld, in particular those states and regions with which the EUmaintains structured relations.
Sektionen udarbejder primært initiativudtalelser, men også istigende omfang sonderende udtalelser på anmodning af EU-institutionerne.
The REX Section mainly draws up own-initiative opinionsbut it is also, and to an increasing extent, preparingexploratory opinions, in response to requests from the European institutions.
Somled i udarbejdelsen af disse udtalelser arbejder sektionen snævert sammen med EU-institutionerne og repræsentanter for de dele af det organiserede civilsamfundi EU, som ikke er repræsenteret i sektionen, samt repræsentanter forcivilsamfundet i tredjelande.
In drawing up these opinions, the Section works closelywith the European institutions and representatives of both EU civil societyorganisations not represented within the Section and civil society organisations innon-EU states.
Der er etableret snævre forbindelser med socioøkonomiske partnere fratredjelande for primært at drøfte økonomiske og sociale spørgsmål og styrkecivilsamfundet.
Close relations have been established with economic and social partners in nonEU States with a view, mainly, to discussing economic and social issues andhelping to strengthen civil society.
Der vedtages fælleserklæringer rettet til de politiskemyndigheder.
With this aim in view, joint declarations,addressed to the political authorities, are adopted.
Disse forbindelser med vore partnere afvikles gennem opfølgningsudvalgene,de blandede rådgivende udvalg og kontaktgrupperne.
Relations with the EESC’s counterparts in other states are conducted through themedium of follow-up committees, joint consultative committees and contactgroups.
Der findes blandederådgivende udvalg for Bulgarien, Rumænien, Tyrkiet og landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde samt kontaktgrupper for detvestlige Balkan og nabolandene mod Øst. Endvidere arbejderopfølg-
Joint consultative committees have been set up with Bulgaria, Romania,Turkey and the EEA states, whilst contact groups have been established with
En rundbordsdialog for civilsamfundet i EU og Indien afholdes med jævnemellemrum.
An EU–India Civil Society Round Table meets on a regular basis.
Observatoriet for Det Indre Marked
The Single Market Observatory(SMO)
Observatoriet for Det Indre Marked (Markedsobservatoriet) blev oprettet inden for EØSU i 1994 med opbakning fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.
In 1994, the Single Market Observatory (SMO) was set up at the EESC with thesupport of the European Parliament, the Council of the European Union and the European Commission.
Det har til opgave at overvåge det indre markeds funktionsmåde set ud framarkedsdeltagernes og brugernes synspunkt, at afsløre eventuelle mangler og atforeslå forbedringer.
Its aim is to monitor the operation of the single market at grassroots level,identify any shortcomings and suggest improvements.
For at løse denne opgave har Markedsobservatoriet oprettet et interaktivtinformationsnet indeholdende data meddelt af EØSU’s medlemmer, deresorganisationer eller det indre markeds »brugere«, den såkaldte PRISM-database(Progress Report on Initiatives in the Single Market)http://www.esc.eu.int/omu_smo/prism/
In order to carry out this task properly, the SMO set up an interactive informationnetwork bringing together data provided by EESC members, their organisationsand single market ‘users’: the PRISM database (‘Progress report on initiatives in the single market’): http://www.esc.eu.int/omu_smo/prism/
Markedsobservatoriet arrangerer regelmæssigt høringer i Bruxelles, i medlemsstaterne, i associerede lande eller iansøgerlande såvel om generelle som specifikke spørgsmål,hvor man drøfter situationen med parter, som i det dagligeer direkte konfronteret med handelshindringer i det indremarked.
The SMO holds regular hearings in Brussels or in the Member States, as well as in the associated countries andthe applicant countries, on both general and specific topics,to consult those who have to cope on a daily basis with theproblems that still exist within the single market.
Formand for Markedsobservatoriet, der består af 30medlemmer, er Bryan CASSIDY (GR I – UK).
There are 30 members of the Single Market Observatory,which is chaired by Bryan Cassidy.
Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer(CCMI)
The Consultative Commission on Industrial Change (CCIC)
Efter 50 års effektiv indsats til gavn for den europæiske integration udløb EKSF-traktaten den 23. juli 2002.
The Treaty establishing the European Coal and Steel Community (ECSC), whichspearheaded 50 years of effective action in promoting European integration,expired on 23 July 2002.
Dette indebar samtidig, at udvalget fik pålagt en nyopgave, nemlig behandling af spørgsmålene omkring industrielle ændringer medafsæt i erfaringer indhøstet på kul- og stålområdet.
This date marked the beginning of a new task for the EESC,namely to address the issue of industrial change on the basis of experience gainedin the coal and steel industries.
På Europa-Kommissionensforslag fik EØSU således pålagt at overtage stafetten fra Det Rådgivende EKSF-Udvalg.
Following a proposal by the European Commission,the EESC was entrusted with the task of taking over the mantle of the former ECSCConsultative Committee.
Med henblik herpå har udvalget nedsat en Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI) bestående af medlemmer af EØSU og, indtil videre,delegerede fra kul- og stålsektoren. CCMI holdt sit konstituerende møde den
With a view to assuming this new role, the EESC set up a Consultative Commission on Industrial Change(CCIC), comprising EESC members
Præsidiemedlem Josly PIETTE (GR II – BE) er formand for Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer.
The president of the CCIC is Josly PIETTE, a member of the EESC Bureau.
En udtalelses tilblivelse:
Standard procedure for drawing up EESC opinions:
EØSU’s udtalelser bliver normalt til på følgende måde:
EESC opinions are generally drawn up in the following way:
EØSU’s præsidium udpeger den kompetente faglige sektion til behandling afdet forelagte anliggende.
The EESC Bureau decides which Section is to be responsible for the Committee’s preparatory work.
Den faglige sektion nedsætter en studiegruppe (almindeligvis 9medlemmer) og udpeger en ordfører, som bistås af særligt sagkyndige (højst4).
The Section sets up a study group (on average nine members) and appointsa rapporteur, who is assisted by experts (maximum of four).
På grundlag af en tekst fra studiegruppen vedtager den faglige sektion medsimpelt flertal en udtalelse, som sendes til EØSU’s formand.
On the basis of the study group’s work, the Section adopts its opinion by asimple majority and forwards it to the Committee President.
Det samlede EØSU vedtager med simpelt flertal udtalelsen påplenarforsamlingen på basis af den faglige sektions oplæg.
After considering the section’s text, the Committee adopts its opinion in theplenary session by a simple majority.
Denne udtalelse sendes til Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet ogoffentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
This opinion is sent to the Council, the Commission and the European Parliament and is published in the Official Journal of the European Union.
Udarbejdelsen af initiativudtalelser følger samme procedure og skalforhåndsgodkendes af plenarforsamlingen på forslag af præsidiet.
The process for drawing up own-initiative opinions of the Committee is the same,but opinions must be authorised in advance by the plenary assembly on aproposal from the Bureau.
EØSU’s plenarforsamling vedtager sine udtalelser med simpelt flertal på basis afde tekster, der er vedtaget i de faglige sektioner. Udtalelserne sendes til Rådet,Kommissionen og Europa-Parlamentet og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
The full Committee adopts its opinions at the plenary session on the basis ofsection opinions and forwards them to the Council, the Commission and the European Parliament.
De er desuden tilgængelige på internettet (http://www.esc.eu.int) ellerkan rekvireres ved skriftlig henvendelse til sekretariatet (fax (32-2) 546 97 66 —e-post: publications@esc.eu.int).
The Committee’s opinions are published in the Official Journal of the European Unionand can also be obtained on the Internet(http://www.esc.eu.int) or by writing to the secretariat (fax (32-2) 546 97 66; e-mail: publications@esc.eu.int).
EØSU bistås af et sekretariat under ledelse af engeneralsekretær, som refererer til EØSU-præsidiets formand.
The Committee is serviced by a secretariat headed by a Secretary-General, who carries out his duties under theauthority of the President representing the Committee’s Bureau.
Generalsekretærposten har siden oktober 1998 væretbeklædt af Patrick VENTURINI. Hans mandat, som er på femår, blev fornyet i december 2002 for perioden 2003-2008.
Mr Patrick VENTURINIhas been Secretary-General since October 1998.
EØSU:midt i det europæiske kvarter
The EESC:at the heart of the European quarter
Der er inden for EU og i mange lande i resten af verden bred enighed om at udvidebegrebet internationale forbindelser fra mellemstatslige forbindelser tilforbindelser mellem samfund.
The broadening of international relations to cover relations between societies aswell as between governments is widely accepted in the European Union and inmany countries throughout the world.
EØSU yder således sammen med Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet etenestående bidrag til EU’s udenrigspolitik som repræsentant for civilsamfundet.
Alongside the EU Council, the European Commission and the European Parliament,the Committee therefore provides a unique contribution to the EU’s foreign policy,by championing the ‘civil society’ dimension.
EØSU’s opgave er ikke kun at afgive udtalelser og fremkomme med henstillinger til EU-institutionerne — det involverer sig også aktivt i tredjelande ved at etablere endialog med repræsentanterne for deres civilsamfundsorganisationer og ved atbidrage til at skabe en kultur af medindflydelse og etablere rådgivningsstrukturerfor civilsamfundet.
The Committee’s role is not confined to issuing opinions and recommendations tothe other EU institutions, as it also operates directly in third countries by developingdialogue with representatives of civil society organisations and contributing to thedevelopment of a culture of participation and consultative structures in thesecountries.
Med sin aktive indsats for at støtte en civil dialog er det blevet EØSU’s opgave atslå bro mellem borgerne i disse lande og Den Europæiske Union og bidrage til atetablere og videreudvikle en pluralistisk og levende demokratisk model i dissepartnerlande.
Through its support for civil dialogue, the EESC has earned itself the role of bridgebetween the citizens of these countries and the European Union, and helps toperpetuate and consolidate a model of pluralist and participatory democracy inits partner countries.
EØSU har altid kraftigt støttet EU’s udvidelse med de central- og østeuropæiskelande, lige siden de store politiske ændringer i slutningen af 1980’erne åbnedenye muligheder i regionen.
The EESC has always been a strong supporter of enlarging the European Union tothe central and east European countries ever since the major political changes ofthe late 1980s opened up new possibilities in the region.
Det har også til stadighed opmuntret til snævrereforbindelser med lande som Cypern, Malta og Tyrkiet.
It has also consistentlyencouraged closer relations with the other countries, Cyprus, Malta and Turkey.
EØSU har fremsat en lang række udtalelser om ansøgerlandene og om de vigtigsteudfordringer i udvidelsesforhandlingerne: det indre marked, miljøet, økonomiskekriterier, de sociale og arbejdsmarkedsmæssige virkninger, landbruget,førtiltrædelsesstøtte og regionalt samarbejde.
The EESC produced a large number of opinions on the applicant countries and onthe main challenges of the enlargement negotiations: internal market,environment, economic criteria, social impact, agriculture, pre-accession aid, andregional cooperation.
EØSU har oprettet en række blandede rådgivende udvalg med Estland, Ungarn,Litauen, Polen, Tjekkiet, Slovakiet og Slovenien samt med Bulgarien, Rumænienog Tyrkiet. Dette betyder, at der kan overføres ekspertise og erfaringer fra
The EESC set up joint consultative committees (JCCs) with Estonia, Hungary,Lithuania, Poland, the Czech Republic, Slovakia and Slovenia, as well as Bulgaria,
erhvervs- og samfundsorganisationer i EU og i ansøgerlandene til Europaaftalerne, hvilket bidrager til en vellykket udvidelsesproces.
Romania and Turkey. These strategies have made and continue to make itpossible to integrate the expertise and experience of socio-occupationalorganisations from the EU and the countries concerned in the application of European agreements, and, in so doing, to contribute to the success of theenlargement negotiations for the countries concerned.
Efter udvidelsen den 1. maj 2004 har EØSU lagt følgende strategi over for deeuropæiske lande, der ikke er medlemmer:
Following the enlargement of 1 May 2004, the EESC reorientated its policy vis-à-vis nonEU European countries as described below.
Rumænien, Bulgarien, Tyrkiet
Romania, Bulgaria and Turkey
EØSU’s indsats i forbindelse med udvidelsesforhandlingerne med Bulgarien,Rumænien og Tyrkiet vil fortsat ske i de blandede rådgivende udvalg. Via disseudvalg vil man bistå erhvervs- og samfundsorganisationerne i disse lande mederfaring, viden og information om de fælles politikker og den praktiskegennemførelse af EU-lovgivningen.
The joint consultative committees will continue to serve as the EESC’s frame ofreference for enlargement procedures involving Bulgaria, Romania and Turkey.They will continue to transfer know-how, experience and information regardingcommon policies and the implementation of the acquis communautairebetweenthe European Union and socio-occupational organisations in these countries.
Rent bortset fra de tekniske aspekter i forbindelse med tiltrædelsen er detnødvendigt, at borgerne i disse lande såvel som i EU-medlemsstaterne kanidentificere sig med det udvidede Europa.
In addition to the technical aspects of accession, citizens in these countries andin the EU Member States need to be able to identify with an enlarged Europe.
EØSU gør derfor en indsats for atfremme og lette oprettelsen af økonomiske og sociale råd og lignendeinstitutioner og dermed styrke den sociale dialogs og civilsamfundets strukturer.
The EESC therefore tries to promote and facilitate the creation and reinforcement ofeconomic and social councils and similar institutions, thereby consolidating thesocial dialogue and civil dialogue structures.
Det vestlige Balkan
The western Balkans