natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Belysningsstyrken på dataskærmen må ikke være større end at kontrasten mellem symbol og baggrund kan opretholdes (10:1), og samtidig må forholdet mellem manuskript og skærmluminans ikke være større end 3:1. Kokoschka (19 78) angiver, at man kan tolerere et luminansforhold 5:1 mellem manuskript og skærm.
The principles of the illumination of VDU workplaces are well understood, but since the work processes vary greatly and depend on the type of work being done, a set of examples is needed that provides guidance on light ing arrangements for the most likely combination of display screen, key board and manuscript positioning.
I litteraturen er der i talrige undersøgelser angivet værdier for symbolluminans, skærmluminans og kontrast,uden at der er gjort rede for, hvorledes disse værdier er målt.
More detailed studies are needed of the consequences of reversing the contrast on the display screen and the feasibility of using a lightcoloured screen with dark symbols.
Konturen til et symbol på en dataskærm er ikke skarp, og et punkt i en symbolmatrice har et maximum i midtpunktet og af tager mod kanten.
The luminance distributions surround ing the keyboard have not been clarified.
De færreste instrumenter har et målefelt der er så lille, at de kan måle luminansen af et punkt, og dets middelluminans vil afhænge af, hvor stort et areal af punktet, der medtages i målingen.
The choice of the keyboard reflection factor and contrast (dark-coloured keys with light symbols, or the reverse) should probably be adjusted to the other conditions.
På grund af symbolernes sløring af baggrunden er dennes luminans en størrelse, der ikke er entydig bestemt.
In an analysis of the lighting conditions at VDU workplaces it is necessary to adhere to a specific analytical procedure, to ensure that the measurement of luminances and levels of illumination will be unambiguous.
ANDRE OMGIVELSESFAKTORER - TERMISKE FORHOLD OG STØJFORHOLD, af Verner Pedersen.
Other environmental factors: heat and noise by Verner Pedersen
Ved etablering af skærmterminalarbejdspladser er der udover de primære påvirkninger/effekter, der ved løsning af arbejdsopgaverne knytter sig til interaktionen mellem udstyr og operatør, sekundære effekter fra udstyret, som bør overvejes.
In addition to the primary influences/effects involved in VDU workplace design, which in the performance of the work are related to the interaction between operator and equipment, secondary effects produced by the equipment itself also need to be taken into consideration.
Fra ethvert skærmterminaludstyr i funktion er der afgivelse af støj og varme, og i mange tilfælde også afkast af ventilationsluft. lationsluft.
When in operation, all VDU equipment generates noise, liberates heat and, in many cases, discharges exhaust air from equipment ventilation.
Overvejelserne knytter sig til følgende systembetragtning! Ved en hvilken som helst arbejdsproces er der et input af energi, materialer og arbejdskraft, og et output fra processen, der fører til et ønsket produkt eller resultat. Ved selve processen og resultatet er der som tidligere beskrevet en lang række påvirkninger/effekter fra interaktionen mellem ud styr og operatør, som direkte knytter sig til selve resultatet eller produktet.
The deliberations presented in this review are based on the following system analysis: in any work process there is an input of energy, materials and labour and an output of the desired product or result.
Herudover er der en række biprodukter eller følgevirkninger, der intet har med resultatet eller produktet at gøre. Modellen for denne betragtning er angivet i figuren på næste side.
In addition to this, there are a number of by-products or side effects that have nothing to do with the result or product.
ARBEJDSKRAFT
Labour
FIG: INPUT - OUTPUT MODEL AF ARBEJDSPROCES.
Input-output model of a work process
Således har afgivelse af varme og støj fra skærmterminaludstyret intet med selve resultatet/produktet at gøre.
For instance, the production of heat and noise by the VDU has nothing to do with the actual result or product.
Som led i selve arbejdsprocessen kan der som biprodukt indgå akustiske signaler.
Thermal conditions All the power delivered to the equipment is converted into heat, either
Enten direkte ved opvarmning af udstyret og som følge heraf også af den luft, der køler det, eller i form af stråling.
14 by heating the equipment itself and hence the ventilating air used to cool it, or in the form of radiant heat.
Den væsentligste varmeudvikling foregår i styreenheden til dataskærmen.
The largest contributor to heat production is the control unit of the display screen.
Styreenheden kan enten være indbygget i selve skærmenheden, eller kan være en separat enhed.
This control unit can either be built into the display screen chassis or it can be a separate unit.
I sidste til fælde vil der være forskellige placeringsmuligheder for den.
In the latter case there are many different possibili ties for its location.
Ved udviklingen i den elektroniske teknologi er der også et fald i den nødvendige tilførte effekt. Typisk vil den ligge fra 7 5 watt til 400 watt for et skærmterminaludstyr.
Improvements in electronics technology have lowered the power required to operate a VDU; this typically lies between 75 and ¿fOO watts.
Fra praksis er det set, at det er vigtigt at indregne det bidrag til lokaleopvarmningen, der følger af installation af skærm terminaler og evt. andet følgeudstyr (terminalprintere etc.). I et kontorlokale med en personbelastning på 10 m2/person, 20 personer, 10 skærmterminaler og 2 terminalskrivere fås typisk et effektbidrag på 6 - 15 watt pr. m2.
Practical experience has shown that it is important to include in room-heating calculations the thermal contribution generated by installed VDUs and any accessory equipment (terminal printers,
19 forbrugende skærmterminaludstyr kan der således fås en ned gang i den samlede effektafgivelse totalt set.
Moreover, the use of VDUs with a low power consumption can effect a further reduction in the total heat production.
Cakir (1978) har gennemfart tilsvarende betragtninger, men har tilsyneladende ikke taget højde for, at man i forhold til almindeligt kontorarbejde bør have 150 - 200 lux lavere arbejdspladsbelysning.
Cakir (1978) has carried out a corresponding analysis, but does not appear to have taken into account the fact that in comparison with general office work VDU workplaces need to have a level of illumination that is 150-200 lux lower.
De:: er dog en forudsætning, at denne lavere belysning også indføres.
It is, however, a necessary condition that allowance should also be made for this lower illumination.
Det er imid'.ertid nødvendigt også at se på de lokale termiske forhold omkring selve arbejdspladsen.
The local thermal conditions around the actual workplace must also be considered.
Der er her tale om lokale varmepåvirkninger fra konvektivt opvarmet luft og ændring af varneafgivelsesbetingelserne ved stråling, fra krop pen.
There are local heating effects from convectively heated air, as well as a change in heat emission conditions through radiation from the operator's body.
Afkøling af udstyr, enten ved naturlig konvektion eller ved indbygget ventilering af udstyret, giver anledning til lokalopvarmningen af luften med dels naturlige termiske luft strømninger og dels afkast af ventilationsluft.
Cooling of equipment, either by natural con vection or by built-in ventilation, gives rise to local heating of the surrounding air both by natural thermal air currents and by discharge of ventilation air.
Afkast af ventilationsluft kan som angivet af Stewart (1979) og af Cakir (1978) give anledning til trækproblemer, hvor afkastretningen er vendt mod andre personer, eller hvor den på grund af fysiske hindringer er helt ukontrolleret.
According to Stewart (1979) and Cakir (1978), dis charge of ventilation air can produce draught problems where the exhaust air is directed towards other persons or where because of physical obstacles it is completely uncontrolled.
Afgivelse af varme ved stråling betinges af temperaturforskellen mellem krop og de faste omgivelser.
Heat emission by radiation is governed by the temperature difference between the body and the fixed surroundings.
Eksistensen af flader med en temperatur, der ligger nær kropstemperaturen, og som udgør en be tragtelig del af det rum, som et kropsfladeelement "ser", ændrer kroppens mulighed for varmeafgivelse ved stråling.
The presence of surfaces which have a temperature close to the body temperature and constitute a large proportion of the space "seen" by an element of the body surface area changes the potential emission of radiative heat by the operator's body.
Ligger udstyrets overfladetemperatur over kropsfladeelementets temperatur, bliver der direkte tale om netto strålevarmeoverførsel fra udstyret, og til kropsfladeelementet.
If the temperature of the equipment's surfaces is higher than the body surface element temperature, there will be a net transfer of radiant heat from equipment to operator. Measurements made in real-life conditions on VDUs without
I praktiske situationer er der på dataskærme uden indbygget ventilation målt en overfladetemperatur på selve skærmen på 32°C. Det forekommer naturligt, nærmere at undersøge, hvilken betydning en sådan overfladetemperatur har på strålevarmebalancen mellem øjne og dataskærm, med henblik på at få konstateret, om skærmens overfladetemperatur har betydning for udtørring af øjets fugtige flader. Dette aspekt er ikke fundet omtalt i litteraturen
15 built-in ventilation have recorded a surface temperature of 32 C on the screen itself. There is an obvious need to study what bearing this sur face temperature has on the radiative heat balance between the eyes and the display screen, in order to ascertain any drying effect on the mucous membranes of the eye.
Luftfugtighedsproblemer er undersøgt af Cakir (1978) og er omtalt af Stewart (1979) .
Humidity problems have been studied by Cakir (1978) and are mentioned by Stewart (1979).
Der refereres problemer ved lave luftfugtigheder (30 - 40%RH), som eventuel årsag til udtør ring af øjet.s slimhinder.
Problems experienced with low humidity (30-^0% relative humidity) are reported as a possible cause of drying of the mucous membranes of the eye.
Problemet med lave luftfugtigheds-
Where there is a ventilating plant, the problem of low relative humidity can be dealt with by humidifying the air in the ventilation equipment.
Er der ikke luftbefugtning, vil problemet forstærkes væsentligt i perioder med lave udetemperaturer, og hvor der ventileres med forvarmet luft.
In cases where no humidifiers are used, the problem will be greatly aggravated at times when the outside temperature is low and if the room is ventilated with pre-heated air.
I skærmterminaludstyr er der flere årsager til støj.
Noise conditions Several sources of noise are associated with the operation of a VDU.
Hvor skærmenheden ventileres mekanisk er der støj fra ventilatoren.
If the VDU is ventilated mechanically, noise will be generated by the ventilator.
Desuden optræder der ved nogle skærme en højfrekvenstone, der for en skærm med 24 linier (7-5 pkt. matrix, 5 pkt. afstand) og med en gendannelsesfrekvens på 50 Hz af skærmen, vil ligge på 14.400 Hz. Selv om amplituden er lav, kan den være generende, hvis man stadigvæk har sin høreevne i behold i dette høj frekvente område.
Also, some screens produce a high-frequency sound, which for a screen with 2k lines (7x5 dot matrix, 5-dot spacing) and a regeneration rate of 50 Hz will be situated at ~]k A-00 Hz.
Problemet er nævnt hos Stewart (1979). Ved at hæve gendannelsesfrekvensen kan tonens frekvens evt. ændres til et højere frekvensniveau, hvor den ikke kan høres.
The problem is mentioned by Stewart (1979)· If the regeneration rate is increased, the frequency of the sound can possibly be increased to a higher and so inaudible level.
Fra anslaget af tastaturet kommer det væsentligste støjbidrag fra det samlede skærmterminaludstyr.
The noise generated by striking the keys on the keyboard represents the largest source of noise from the VDU itself.
Terminalskrivere og andet udstyr er de væsentligste støjkilder ved terminalarbejdspladser, og der angives hos Stewart støjniveauer på 65 dB(A) og hos Cakir 70 - 75 dB(A).
Terminal printers and other accessory equipment are the largest sources of noise associated with a VDU workplace as a whole and are reported to represent a noise level of 65 dB(A) by Stewart and 70-75 dB(A) by Cakir.
Det forekommer umiddelbart naturligt at beskrive støjforholdene ved støjniveauet på arbejdspladsen, som jo er den situation, som operatørers støjbelastning vurderes på. Det er imidlertid vanskeligt at sammenligne sådanne tal, idet bestykningen i lokalet og dettes akustiske egenskaber varierer.
The obvious approach would seem to be to describe the noise environment in terms of the noise level at the workplace, as being the situation where the noise stress for the operator should be evaluated.
Anvendelse af den afstrålede lydeffekt fra de enkelte enheder vil være væsentlig mere velegnet som vurderingsgrundlag.
Measure ment of the sound emission of the individual units will be far more suit able as a basis for evaluation.
Normer for sådanne må linger eksisterer delvist (Holm, Klinkby, Pedersen, 1979) .
Standards have been proposed for such measurements (Holm, Klinkby, Pedersen, 1979)· All that remains to be
Der skal blot fastlægges, i hvilken funktionssutuation lydeffektmålingerne skal foregå i.
16 decided is the particular work activity for which the noise measurements should be carried out.
Cakir (1978) angiver det som rimeligt at nå ned på et lydniveau på under 55 dB(A) ved arbejdspladser, hvor der anvendes matrixskrivere.
Cakir (1978) recommended that a reasonable noise standard for workplaces using a matrix printer would be to keep the noise level below 55 dB(A).
Claridge et al, 1977 anbefaler, at der som følge af krav til koncentration ved mange af arbejdsopgaver ne ved skærmterminaler, ikke bør være en baggrundsstøj ved
Claridge et al (1977) pointed out that since many of the tasks performed on a VDU demand mental concentration, the background noise level should not be higher than h5 dB(A) at each individual workplace.
21 den enkelte arbejdsplads på mere end 4 5 dB(A). I en undersø gelse over støjens indflydelse på visuel signal opfattelse angiver Klotzbücher (1979), at et støjniveau på 55 dB(A) er acceptabelt, vurderet ud fra fysiologiske stressreaktioner og ud fra fejlhyppigheder, men at et niveau på 7 0 dB(A) er uacceptabelt.
In a study of the effect of noise on the perception of visual symbols, estimated on the basis of physiological stress reactions and the frequency of mistakes, KlotzbUcher (1979) reported that a noise level of 55 dB(A) is acceptable, but that a level of 70 dB(A) is unacceptable.
Både hvad angår termiske og støjmæssige faktorer ved skærm terminalarbejdspladser er der opmærksomhed på problemskabende forhold.
Concluding remarks The problems arising from both the heat and noise factors associated with VDUs are generally recognized.
Det forekommer imidlertid, at der fortsat er fænomener indem for disse områder, der bør undersøges og be skrives nærmere.
However, there would still appear to be certain phenomena in this field which need to be studied and described in more detail.
ARBEJDSPLADSENS INDRETNING-ARBEJDSTEKNISKE FORHOLD af Agnes Saaby Johansen.
An ergonomie checklist for workplace design by Agnes Saaby Johansen
Der findes på nuværende tidspunkt en række generelle principper for indretning af arbejdspladser.
There are at present a number of general principles in existence for workplace design.
Disse principper/anbefalinger bygger dels på forskning - især indenfor områderne arbejdsfysiologi og antoprometri - og dels på mere praktisk anlagte forsøg med udvikling af inventar (borde, stole etc.).
These principles/recommendations have been derived in part from research - particularly in the fields of the physiology of work and anthropometry - and in part from more practically based studies on furniture development (desks, chairs, etc).
Hvis man bedømmer skærmterminalarbejdspladser ud fra disse principper, lader udformningen af arbejdspladserne meget tilbage at ønske.
When VDU workplaces are assessed according to these principles, their arrangement leaves much to be desired.
De almindeligste ergonomiske principper er ofte kun i ringe grad eller slet ikke tilgodeset (Cakir et al, 1978 og Lundstedt et al,1977).
The most elementary ergonomie principles are often given only minor consideration, or none at all (Cakir et al, I978; Lundstedt et al, 1977).
Gener, der som regel henføres til uhensigtsmæssig indretning af arbejdspladsen, forekommer da også i væsentligt omfang hos operatører (Östberg, 1979) . Se side 3 i indledningen og figur 1 i dette afsnit.
Complaints that are usually directly associated with unsuitable layout of workplaces also appear to be very common amongst operators (Östberg, 1979; see page 3 in the introduction, and also Figure 1 in this review).
- træthed højre venstre
58% 31% pains right left
80% 78% træthed højre venstre
21% 20% right left
Figur 1: Resultaterne er fra en undersøgelse, gennemført i Schweiz (Hunting et al, 1979).
Results from a Swiss investigation (Hunting et al, 1979)
Det vil imidlertid være en misforståelse umiddelbart deraf at slutte, at generne i led og muskler forsvinder, når de eksisterende ergonomiske principper er tilgodeset.
It would, however, be a mistake simply to assume that the reported symp­toms in joints and muscles will disappear when the existing ergonomie principles are implemented.
Dels foregår der på grundlag af nye forskningsresultater og praktiske erfaringer en løbende justering af principperne for indretning af arbejdspladser, og dels har undersøgelser inden for andre områder vist, at generne i led og muskler forekommer i særlig stort omfang ved højrepetitivt monotont arbejde og hos personer, som finder arbejdssituationen stressende. (Arbejdsmiljøgruppens rapport nr. 2, 1974 og Graversen et al, 1976).
This is partly because the principles of workplace design are still undergoing continuous modification in the light of new research results and practical experience, and partly because studies in other fields have revealed that symptoms in joints and muscles are particularly common in highly repetitive, monotonous work and among individuals who find the working situation stressful (Report No 2 by the Arbejdsmilj^gruppen, 197^; Graversen et al, I976).
Mange typer af skræmterminalarbejde kan karakteriseres som høj repetitivt monotont arbejde.
Many types of VDU work can be characterized as highly repetitive, mono­tonous work.
F.eks. kan det anføres, at operatørerne på Postgirokontoret i København har 4000 - 5000 anslag/
For example, the operators working in the Giro Office in Copenhagen strike the keys of their keyboards 4000-5000 times per hour, and in addition the possibility cannot be completely excluded that the complaints are of a psychosomatic or symbolic nature (see the review in this report on the mental aspects of VDU work).
Afgrænsning
Scope of this review
Selvom det, som det bl.a. fremgår af ovenstående, i praksis er irrelevant at behandle de arbejdstekniske forhold isoleret, er teksten i det følgende begrænset hertil.
Although it is clear from what has been said above that in real-life conditions it is irrelevant to consider the ergonomie aspect in isolation, the review given here will be confined to that aspect.
Problemerne vedrørende de arbejdstekniske forhold ved indretning af skærmterminalarbejdspladser synes at kunne sammenfattes således:
It appears that the problems associated with the ergonomie aspect of VDU workplace design can be summarized as follows: a.
- Der er meget begrænsede muligheder for individuel tilpasning af arbejdspladsen, hvilket ofte er ensbetydende med uhensigtsmæssige og meget bundne arbejdsstillinger (figur 2 , 3 og 4) .
There is very limited scope for individual adjustment of the work place, which often imposes inappropriate and very restricted working postures (Figures 2, 3 and k).
Bunden arbejdsstilling ved kodemaskine uden mulighed for individuel tilpasning.
Restricted working posture at a terminal without any scope for individual adjust ment.
Fra rapport vedr. skærmterminalarbejde på Postgirokontoret i København, 1977.
From a report on VDU work at the Giro Office in Copenhagen (Lundstedt et al, 1977)
Eksempel på uhensigtsmæssig arbejdsstilling betinget af dårlig indretning af arbejdspladsen (Cakir et al, 1978) .
Example of unsuitable working posture imposed by poor work place layout (Cakir et al, 1978)
Model, som angiver, hvilke faktorer der kan give anledning til problemer og som derfor bør tages i betragtning ved ind retning af terminalarbejdspladser (Cakir et al, 1978).
Model indicating the factors that can give rise to problems and therefore need to be taken into consideration in terminal workplace design (Cakir et al, 1978)
Spejlende reflektion og blænding (Postgirokontoret i København, 1977)
Specular reflection and glare (from a report on the Giro Office in Copenhagen (Lundstedt et al, 1977))
Indretning af skærmterminalarbejdspladser
Layout design of VDU workplaces
- at tage vidtgående antroprometriske hensyn med henblik på individuel tilpasning af arbejdspladsen (figur 6).
*VDU workplace design, like the design of all other workplaces, requires: a. a clear understanding of what functions are to be performed at the workplace in question, as different tasks that form part of VDU work can require different workplace layouts; b. close attention to anthropometric factors as regards individual adjustment of the workplace (Figure 6).
Illustration af behovet for at tage vidtgående antroprometriske hen syn.
Illustration of the need to pay close attention to anthropometric factors.
Et diagram, som viser de relative variationer mellem en lille kvinde og en stor mand i stående og siddende stilling (Claridge et al, 1977)
A diagram demonstrating the relative variations between a small woman and a tall man in the standing and sitting positions (Claridge et al, 1977)
I det følgende er opstillet en række krav/anbefalinger - arbejdsteknisk checkliste - til de elementer (udstyr, inventar), som indgår ved indretning af en skærmterminalarbejdsplads.
Ergonomie checklist In the following, a number of requirements/recommendations are enumerated - an ergonomie checklist - concerning the elements (equipment and furniture) involved in the layout of a VDU workplace.
Se endvidere figur 7, som giver et indtryk af de anbefalede muligheder for individuel tilpasning af arbejdspladsen.
See also Figure 7j which illustrates the recommended possibilities for individual adjustment of the workplace.
Som udgangspunkt for opstillingen af disse anbefalinger er hovedsageligt brugt følgende litteratur: Berns et al, 197 8,
Literature consulted The following publications essentially served as the starting-point for the compilation of these recommendations: Berns et al, 1978; Berns, 1979; Cakir et al, 1978; Carlsüö, I968; Claridge et al, 1977; Dainoff, 1979; Holm et al, 1979; Johansen et al, 1979; Maeda et al,
Gulvplan ^ 700 m tø
WORKING IN A SITTING POSITION i-V^
STÅENDE ARBEJDE
WORKING IN A STANDING POSITION
Illustration af de varia­tionsmuligheder, der bør tilstræbes mellem stol, bord, skærm og tastatur med henblik på individuel tilpasning af arbejdsplad­sen (mål i mm) .
Illustration of the recommended scope for variation in the relative positions of the chair, desk, display screen and keyboard for individual adjustment of the workplace (dimensions in mm)
Det har hverken været muligt eller tilsigtet indenfor dette litteraturstudie at foretage en vurdering af de teorier og metoder, der danner grundlag for rekommendationerne i de om talte rapporter.
It was neither possible nor the intention of this review to undertake an evaluation of the theories and methods that form the basis for the recommendations in the publications listed.
Ikke desto mindre angives her de rekommendationer, der er i overensstemmelse med traditionel opfattelse af, hvordan den fysiske udformning af arbejdspladser bør være.
Nevertheless, the recommendations given here are those that conform to the traditional conception of the correct physical layout of workplaces.