natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse adfærdsmodeller har koncentreret opmærksomheden om det enkelte menneske, impliceret i ulykkestilfældet, og de er nyttige som sådanne, men de er tilbøjelige til at. begrænse undersøgende studier til den "menneskelige faktor" og leder opmærksomheden bort fra miljøets farer. På denne måde ligner de den følgende teori.
These behavioural models have focussed attention on the individual involved in the accident and, as such, are useful, but they tend to limit investigative studies to the 'human factor' and distract attention from
Fem faktorer mentes at opstå i fast rækkefølge, således at hver enkelt var afhængig af den oven over denne liggende faktor. Det drejede sig om følgende faktorer: for det første slægtsforhold og det sociale miljø, for det andet fejl ved personen, for det tredie den farlige handling og/eller fysiske fare, for det fjerde ulykkestilfældet og endelig kvæstelsen.
Five factors were said to occur in a fixed order so that each one was dependent upon the one above it; the factors were as follows: firstly, ancestry and social environment; secondly, fault by the person; thirdly, the unsafe act and/or physical hazard; fourthly, the accident; and lastly, the injury.
Smillie og Ayoub (1976) giver en god forklaring på denne teori: "Man kan forestille sig teorien som fem stående dominobrikker, hvis adfærd undersøges, når de underkastes forstyrrende kræfter.
Smillie and Ayoub (1976) explain this theory well: "The theory can be visualized as five standing dominoes, the behaviour of which is studied when each is subject to a disturbing force.
Når den første, det sociale miljø, falder, følger de andre fire automatisk efter, med mindre een af faktorerne er blevet korrigeret, d.v.s. fjernet, for således at skabe et mellemrum i række følgen, der er nødvendig til at fremkalde et ulykkestilfælde".
When the first, social environment, falls the other four automatically follow unless one of the factors has been corrected, i.e. removed, therefore creating a gap in the required sequence for producing an accident."
Denne teori har den fordel, at den omfatter bredere faktorer end blot de individuelle, men punkt nummer to, "fejl ved personen", har den ulempe, at den antyder skyld.
This theory has the advantage of including wider factors than just the individual but the second item 'fault by the person' has the disadvantage of blame connotations.
Som Shealy (1979) under streger, er denne teori person-centreret, og opmærksomheden rettes først mod personen og herefter mod det farlige miljø.
As Shealy (1979) points out, the theory is person-centred and attention is directed first to the person then to the unsafe environment.
Heinrich (1959) har faktisk påstået, at 88% af årsagerne til fejl med ulykkestilfælde til følge skyldes folks farlige hand linger, og kun 10% skyldes det farlige miljø. Dersom det er menneskene, der er skyldige, må menneskene ændres, for at ulykkestilfælde kan undgås.
In fact Heinrich (1959) stated that 88% of the causes of failures which result in accidents are due to unsafe acts of persons and only 10% due to the unsafe environment.
"At modificere mennesker er en vanskelig sag!", som Shealy (1979) ganske rigtigt siger.
"Modification of people is a difficult business" '. as Shealy (1979) so correctly says.
Det er derfor fornuftigere at koncentrere sig om situationens aspekter, der er nemmere at ændre.
It therefore makes more sense, perhaps, to concentrate on aspects of the situation which can be changed more easily.
Man bør ganske indlysende overveje modeller, der omfatter miljømæssige faktorer.
Certainly models which include environmental factors should be considered.
Disse modeller repræsenterer en multi-kausal angrebsmåde, der oprindeligt blev fremsat af Gordon (1949) som en metode til at studere ulykkestilfælde ved hjælp af de samme teknikker som til undersøgelsen af sygdomsepidemier.
These represent a multicausal approach which was first suggested by Gordon (1949) as a method of studying accidents by using the same techniques as were used in the study of disease epidemics.
Denne fremgangsmåde plejer
This approach is used to relate the context in which the accident occurred to the details of the occurrence.
Smillie og Ayoub (1976) mener, at dette snarere er en beskrivelse af ulykkestilfældets miljø end en analytisk teori. Situationen som helhed er delt i en vært, en formidler og et miljø.
Smillie and Ayoub (1976) see it more as a description of the accident environment than as an analytical theory.
Formidleren er genstanden, der forårsagede kvæstelserne og ville kunne beskrives som en potentiel fare, anvendelsesmetode, form for kvæstelse o.s.v., mens de karakteristiske træk i miljøet, i hvilket, ulykkestilfældet fandt sted, ville kunne beskrives som temperatur, belysning, det sociale klima, arbejdsprocedurer o.s.v.
51 gave rise to the injury and would be described in terms of potential hazard, method of use, mode of injury etc., while the characteristics of the environment in which the accident occurred would be described in terms of temperature, lighting, social climate, work procedures, etc.
Mange forfattere (jfr. Surry, 1969; Brody, 1963; Maclven, 1961; Foote, 1961; McFarland, 1965) har anbefalet den epidemiologiske angrebsmåde til undersøgelse af ulykkestilfældeprocesserne, omend Suchman (i Haddon et al., 1964) har kritiseret denne angrebsmåde, fordi den ikke bidrager til en analyse af, hvorfor ulykkestilfældet skete, men den bidrager derimod til at klassificere de med ulykkestilfældet associerede faktorer.
Many authors (see Surry,1969) Brody 1963, Maclven 1961, Foote 1961, McFarland 1965) have recommended the epidemiological approach for studying the accident process although Suchman (in Haddon et. al.
Den epidemiologiske model anvendes normalt, i studier (i Storbritannien) vedr. forbruger-ulykkestilfælde (Wilson, 1979) og har vist sig at være nyttig i andre sammenhænge (f.eks.
1964) has criticised it, saying that although it helps in classifying factors associated with the accident, it does not help to analyse why the accident happened.
Sandvikenundersøgelsen, Lagerlöf, 1974).
The epidemiological model is generally used in studies (in Britain) of consumer accidents (Wilson, 1979) and has proved useful in other contexts (e.g. Sandviken-investigation, Lagerlöf 1974).
Den har den store fordel, at den for deler ulykkestilfældenes årsagsbestemmende faktorer ligeligt mellem vært, formidler og miljø, således at rækkevidden af det ulykkesforebyggende arbejde bliver udvidet til at omfatte andre vigtige kendsgerninger.
It has the great advantage of implicitly distributing accident causative factors equally among the host, agent and environment so that the scope of accident preventative work is widened to include other salient facts.
Denne multi-kausale angrebsmåde er også blevet anvendt af fortalerne for systemmodeller, og Shealy (1979) går oven i købet så vidt som at påstå, at den epidemiologiske fremgangsmåde er hjørnestenen i systemsikkerhedsteknikken.
This multicausal approach has also been taken by proponents of systems models, in fact Shealy (1979) goes so far as to say that the epidemiological approach is the cornerstone of the System Safety Engineering technique.
I det store og hele har man lånt systembegreberne fra maskinteknikkens terminologi.
The systems concepts have, on the whole, been borrowed from engineers' terminology.
Et ulykkestilfælde anses for at være en yderliggående ydelse i et mand-maskine-system. Den uadskillelige forbindelse mellem operatøren, hans værktøj og maskinerne, tillige med miljøets bredere aspekter, accepteres og systemet undersøges
An accident is viewed as an extreme output of a man-machine system; the inseparable connections between the operator, his tools and machines and the wider aspects of the environment are recognised and the system is studied as a whole; as Surry (1969) says "with the 'feedback' circuits intact".
61 som helhed "med feedback-kredsløbet i orden", som Surry (1969) siger. Feedback-begrebet er lånt fra biologisk homøostasis og er et vigtigt aspekt af samspillet i et mand-maskine-miljø.
The concept of feedback has been borrowed from biological homeostasis and is an important aspect of man-machine-environment interaction.
Man har udarbejdet forskellige former for systemmodeller, der hver for sig sidder inde med deres mening om menneskelig adfærd.
Different types of system models have developed, each with its own view of human behaviour.
Den system-ergonomiske fremgangsmåde er baseret på opfattelsen, at fejl er en naturlig komponent i den menneskelige præstation, og at systemerne følgelig bør formgives til at opveje menneskelige fejl.
The system-ergonomie approach is based on the opinion that errors are an inherent component of human performance, and that therefore systems should be designed to compensate for human error.
Dersom der sker et ulykkestilfælde, er det systemets formgiver og ikke det enkelte menneske, der er den skyldige.
If accidents should occur they are the fault of the system designer not the individual.
Shealy (1979) an vendte denne fremgangsmåde, da han skrev: " en dårligt formgi vet arbejdsplads eller job er ikke andet end et ulykkestilfælde, der venter på et sted eller et tidspunkt til at kunne indtræffe".
Shealy (1979) took this approach when he wrote "... a poorly designed workplace or job is just an accident waiting for a place or time to happen".
Alan Swain (1974) henviser til det ønskværdige slutpunkt (for sikkerhedsteknik) som en "sikkerhedstilbøjelig situation".
Alan Swain (1974) refers to the desired end point (of safety engineering) as a "safety prone situation"; making situations safety prone or fail safe should always be our goal', (Shealy, 1979). This total error
Denne strategi med en total fejlreduktion til nedsættelse af farerne i det tekniske miljø kan ifølge disse teoretikere opnås gennem en hensigtsmæssig for deling af funktionen ved grænsefladen for mand-arbejdsopgave (Singleton, 1974), arbejdspladsens design, udvælgelse og uddannelse, overkvalificeret personale og automatisering af de farligste arbejdsgange.
52 reduction strategy in order to reduce risks in the technical environment could be achieved, according to such theorists, by appropriate allocation of function at the man-task interface (Singleton 1974), work place design, selection and training, overqualified personnel, and automation of the most dangerous operations.
En forbedring af disse ergonomiske faktorer la der til at være en fordelagtig angrebsmåde, fordi de ligger inden for desginerens kontrol, og i visse udpræget tekniske situationer, så som aotmkraftværker, kan de gennemføres under anvendelse af feedbacksløjfer, kontrolanordninger og fejlsikre systemer, således at de fleste menneskelig fejl kan forudsiges teoretisk og herefter eventuelt fjernes fra systemets design.
Improving these ergonomie factors appears to be a useful approach as they are within the control of a designer and under certain high technology situations, e.g. nuclear power stations, can be implemented using feedback loops and controls and failsafe systems so that most human errors can be theoretically predicted and then maybe designed out of the system.
Under over vejelser af ulykkestilfælde i fremskredne teknologiske systemer, der indebærer store farer for mange mennesker, er denne målsætning ved at finde frem til sikkerhedstilbøjelige situationer ganske klart af betydning.
When considering accidents in high technology systems involving extreme hazards to many individuals this aim of achieving safety prone situations is clearly important.
62 eller man kan tilføje endnu en katastrofe som på Three Mile Island?
As Shealy says "... can we afford another 747 crash at Teneri ffe, or a Titanic, or a Turkish airlines D.C.10? " or, we might add, another Three Mile Island?
Swain og andre, der går ind for denne fremgangsmåde, accepterer også metoden med at analysere kritiske hændelser, fordi de peger på ulykkestilfældene, der venter på at ske.
Swain and others who advocate this approach also accept the method of analysing critical incidents on the basis that they point to those accidents which are waiting to happen.
En anden fremgangsmåde inden for systemmodelbegrebet, er baseret, på antagelsen, at den enkelte er ansvarlig for sine egne hand linger, og at målet derfor burde være at studere og forsøge at eliminere faktorerne, der har indflydelse på den enkelte i retning af at løbe en risiko.
A second approach within the systems model concept is based on the assumption that the individual is responsible for his own actions and that, therefore, the aim should be to study and to try to eliminate factors which will influence the individual in the direction of risk taking.
Gennem sine handlinger kan mennesket i hvert system eventuelt virke som en sikkerheds- eller "usikkerheds"-fak-tor.
The human being in each system may, by his actions, function as a safety or an "unsafety" factor.
Faverge (jfr. Lagerlöf, 1974) går ind for dette synspunkt.
Faverge (see Lagerlöf, 1974) espouses this viewpoint.
Hans synspunkter stammer fra troen på, at sikkerhed ikke er noget, konstant inden for organisationerne, og for at, man kan forbedre sikkerheden, bør svage punkter identificeres og foranstaltninger træffes til ændringer heraf.
His views stem from the belief that safety is not constant within any organisation and, so, to improve safety, weak points must be identified and measures for changes made.
Et ulykkestilfælde ses som en for styrrelse eller afbrydelse i begivenhedernes forventede gang.
The accident is seen as a disturbance or interruption in the expected course of events.
Proceduren er derfor at studere produktionsprocessen i relation til det enkelte menneske og forsøge at. kortlægge faktorerne i arbejdssituationen, idet svage punkter i systemet isoleres og stilles i relation til tid og rum.
The procedure therefore is to study the process of production in relation to the individual and try to map factors in the work situation, isolating weak points in the system and placing them in time and space.
Denne fremgangsmåde har den fordel, at den beskæftiger sig med en forbedring af selve det tekniske mil jø og en tilpasning af den enkelte i overensstemmelse hermed. Hensigten er at illustrere alle faktorer, der kan influere samspillet mellem systemet og det enkelte menneske.
This approach has the advantage of being concerned with the improvement of the technical environment in itself and adaption of the individual accordingly - the intention is to illustrate all the factors which can influence the interaction of the system and the individual.
Lagerlöf beskriver denne fremgangsmåde og understreger organisationens rolle.
Lagerlöf discusses this approach, emphasising the role of the organisation.
Hun peger på, at opfattelsen af farerne i miljøet og den heraf følgende adfærd, der løber en risiko eller undgår farer, vil afhænge af pres fra gruppen, arbejdernes sociale og økonomiske forhold, arbejdsmarkedet og andre faktorer.
She points out that the perception of hazards in the environment and the resulting risk-taking or risk avoiding behaviour will
Samspillet mellem organisationen og det enkelte menneske hvad sikkerhed angår, "bestemmes i høj grad af arbejdsorganisationens tilstand" (Lagerlöf, 1974).
The interaction between the organisation and the individual in terms of safety 'is to a great extent dictated by the state of the work organisation' (Lagerlöf, 1974).
Dette aspekt fremhæves også af Carpentier og Cazamien (1977), som betragter arbejder-ledelsesforholdene, ud trykt i modstridende mål og ulykkestilfælde (og dårligt helbred), som den uundgåelige pris, arbejderne må betale for forholdene, de arbejder under.
This aspect is also emphasised by Carpentier and Cazamien (1977) who see worker-management relations, in terms of conflicting goals and accidents (and ill-health), as an inevitable cost to workers of the situation in which they are working.
Det ses af ovenstående, at, den første af systemmodellerne ind tager et mand-maskine-synspunkt vedr. systemet med eftertryk på miljøets mekaniserede aspekter og fysiske egenskaber, mens den anden anvender en social-teknisk fremgangsmåde med større eftertryk på den sociale organisation.
It will be seen from the foregoing that the first of the systems models takes a man-machine viewpoint of the system with the emphasis on the mechanised aspects and physical characteristics of the environment, while the second takes a socio-technical approach with more emphasis on the social organisation.
En begrebsmodel er blot en ramme, ud fra hvilken man kan struk turere elementer til klarlæggelse af deres indbyrdes forhold.
A conceptual model is only a framework on which to structure elements in order to clarify their relationships.
Selv om disse forskellige modeller beskrives hver for sig, kan de subsummeres under een samlet fremgangsmåde.
These different models, although described separately, can be subsumed under an overall approach.
Adfærdsmodeller kan f.eks. siges at være en del af den epidemiologiske models værtsaspekter, mens anvendelsen af begreber, så som feedback og overbelastning, kan ændre den epidemiologiske model til en systemsangrebsmåde.
For example behaviour models may be said to be part of the host aspects of the epidemiological model, whilst the use of concepts such as feedback and overload for example can change the epidemiological model into a systems approach.
Måden, på hvilken systemmodellen udvikles, afhænger lige så meget af forskerens synspunkt som af det relevante systems karakteristiske egenskaber.
The way in which the systems model is developed will depend upon the perspective of the researcher as much as the characteristics of the particular system under discussion.
Surry (1969) præsenterer en model, der kombinerer de andre omtalte modellers karakteristiske træk.
Surry (1969) presents a preliminary model which combines the characteristics of theothers mentioned.
Spørgsmålene danner et sekvenshierarki af niveau er i et ulykkestilfældes udvikling, og det antages, at der eksisterer en tidsakse.
The questions form a sequential hierarchy of levels in the development of an accident and a time axis is considered to exist.
Modellen har tre stadier: for det første det samlede miljø m.h.t. rum og tid, hvilket ligner Suchnans prædisponerende egenskaber.
The model has three stages: firstly the total environment - spatial and temporal which is similar to Suchman's predisposing characteristics.
Dette stadium omfatter værten (modtagelig), formidleren (kvæstelseskabende) og miljøet (farligt).
This stage included the host (susceptible), agent (injury producing) and environment (hazardous).
Det forudsættes, at en fare for et menneske har sin oprindelse i et sådant miljø. Be slutningen vedr. advarslen om farens udvikling og videre til, hvor vidt den er undgået eller ej, repræsenteres i første cyklus.
It is assumed that danger to a person originates from such an environment; the decision concerning the warning of the danger build up through to whether or not it is avoided is represented in cycle one.
Denne cyklus kan finde sted over en relativt lang periode.
This cycle may take place over a relatively long period.
Anden cyklus - den, der udløser faren - sker langt hurtigere, og det korte
The second cycle - the danger release cycle will take place much faster and the short time span means that decisions
64 tidsforløb betyder, at beslutninger skal træffes hurtigere. Den første fase kan eventuelt beskrive et langsigtet, farligt miljø, så som landevejstransport.
54 must take place much more quickly.
Et menneske lever måske i mange år i et sådant miljø uden at bukke under for denne fare, indtil een variabel ændrer sig og gør det umuligt for vedkommende at undgå et ulykkestilfælde.
An individual may exist for years in that environment without succumbing to the danger until one variable changes rendering him unable to avoid an accident.
Surrys model er nyttig, for så vidt som den omfatter en nøjagtig beskrivelse af den gradvise udvikling til et ulykkestilfælde og mulighederne for at slippe ud af cyklen på det ene eller andet tidspunkt.
Surry's model is useful in that it details precisely a build up to an accident and the possibilities of escaping from the cycle at any one point.
Beslutningsmodellen af ulykkestilfældes forløb anvendtes af den svenske Arbetarskyddsfonden (1975) og blev modificeret ganske lidt, jfr. 111. 7- Denne gruppe mente, at Surrys model var fordelagtig m.h.t. at skaffe databaser for forebyggende for anstaltninger.
This decision model of the accident process was adopted by the Swedish Work Environment Fund (Arbetarskyddsfonden, 1975) and modified slightly, Figure 7.
Det var deres opfattelse, at en anvendelse af den ne model ville bidrage til en feedback af forsknings- og udviklingsprojekters resultater for således at finde frem til forskellige alternativer til forebyggelsen af ulykkestilfælde.
The use of this model would, they felt, help to feed research and development projects results back to provide various alternatives for accident prevention.
Med forudsigelsesformål for øje tænkt Surry sig, at man eventuelt. - med kendskab til sandsynligheden for den positive eller negative respons på alle afgørende punkter - ville kunne beregne sandsynligheden for, at et ulykkestilfælde ville indtræffe.
Surry visualized that for predictive purposes, if the probability of the positive or negative response at each juncture was known, then the probability of an accident occurring could be calculated.
Hun kommenterer, at det er vanskeligt at finde frem til sådanne sandsynligheder, og at det kræver omhyggelige iagttagelser.
She comments that acquiring such probabilities is difficult and that it requires careful observation.
Det er underforstået i denne kommentar, at det er muligt at kvalificere sådanne sandsynligheder, og Arbetarskyddsfonden er enig heri, omend den henstiller, at der er brug for yderligere forskning vedr. virkningerne af personlige og miljømæssige faktorer på den menneskelige adfærd.
Implicit in this comment is that the qualification of such probabilities is possible and the Swedish Fund agree although they submit that more research is needed into the effects of personal and environmental factors on human behaviour.
Er sådanne sandsynligheder kvantificerbare, når beregningen inde bærer så mange ukendte og meget individuelle variabler?
Are such probabilities quantifiable when so many unknown and very individual variables are present in the calculation?
Og er så danne omhyggelige sandsynlighedsvurderinger af betydning for modellens forklarende egenskaber?
And are such painstaking probability estimates of importance in terms of the explanatory qualities of the model?
Modellen blev evalueret ved hjælp af den detaljerede dokumentation vedr. 60 tilfælde af arbejdsulykker,
It was evaluated using the detailed documentation of 60 cases of occupational accidents where the workplaces were visited and the causal picture fairly clear.
Formålet med at undersøge modellen var for det første at finde ud af omfanget, i hvilket modellen kunne beskrive ulykkestilfælde, og for det andet at opdage, hvilken hjælp modellen kunne være i en forklarende rolle.
The aim of investigating the model was firstly to discover the extent to which the model was able to describe accidents and secondly, to discover what help the model could give in an explanatory role.
Af forskellige grunde stillede Svanström og hans kolleger sig kritiske over for modellen, fordi det drejede sig om en adfærdsmodel, som hovedsage­ligt beskæftigede sig med faktorerne, der virker via det enkelte men­neske for således at influere dets adfærd.
Svanstrom and his colleagues were critical of the model for various reasons, firstly, because it was a behavioural model and mainly questioned factors acting through the individual and so influencing his behaviour.
Modellen understreger ikke i samme udstrækning fejl i maskiner, redskaber eller det, fysiske miljø.
The model does not emphasise deficiencies in machines, tools or the physical environment to the same degree.