natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Autoritetsmønstre, oplæringsformer og værdisystemer var relativt ens i familien, skolen og virksomheden.
Authority patterns, learning forms and value systems were relatively similar in the family, the school and the enterprise.
I de sidste ti är synes der at have foregået en vis gradvis afvikling af disse forskellige organisationer (hvis det kan vedtages, at fami­lie og skole også kan betragtes som organisationer). Af forskellige
In the -last ten years there seems to be a certain dephasing of these various organisations (if it is agreed that the family and the school may also be regarded as organisations), For various reasons which need not be analysed here, the family and the school have changed profoundly, favouring the values of individual achievement over those of constraint, autonomy over dependence and self-expression over conformity.
I samme periode har de dominerende værdier som tilkendegivet af virk­somheden utvivlsomt ikke udviklet sig på samme måde.
It is certain that over the same period the dominant values conveyed by the enterprise have not evolved in the same way.
Det er rigtigt, at man i eksperimenterne kan se virksomhedernes forsøg pä at gøre deres egne organisationsmæssige modeller mere akceptable for denne "nye aktive befolkning".
It is true that included in the experiments is the effort by enterprises to make their own organisational models more acceptable to this "new active population".
Analysen ugyldiggør derfor ikke den "sociale tese" i større grad.
The analysis accordingly does not invalidate the "social thesis" all that much.
Ganske vist kan man af og til konstatere åbenbare stridigheder i en virksomhed for ud for, at denne foretager eksperimenter med arbejdsreorganisation, men dette sker meget sjældent; oftere drejer det sig om latente stridigheder.Er dette imidlertid særegent for virksomheder, der eksperimenterer med nye former for arbejdsorganisation?
Admittedly, in enterprises attempting work reorganisation experiments it is possible to observe an evident dispute beforehand but very seldom; more often there are latent disputes; but, is this observation peculiar to enterprises experimenting with new forms of work organisation?
Findes der virksomheder i vort industrielle system, som er fri for stridig­heder?
Are there any enterprises in our industrial system that are free from disputes?
Spørgsmålet står fast i sin helhed.
The question remains in its entirety.
Hvorfor prøver nogle virksomheder at klare disse problemer ved at foretage eksperimenter, mens største­delen ikke gør det, men simpelt hen affinder sig med dem?
Why do some enterprises try to cope with this malaise by conducting experiments while the majority do not, but merely live with it?
Den "socia­le tese" som eneste forklaring på forandring er ikke helt overbevi­sende.
The "social thesis" as the sole explanation for change is not entirely convincing.
(b) Den "økonomiske tese"
(b) The "economic thesis"
Den anden tese, som forskere fremkommer med, finder årsagen til orga­nisationsmæssige forandringer i økonomiske grunde.
The second thesis retained by researchers finds the cause of organisational changes in economic reasons.
Desuden har denne tese ifølge forskerne to forskellige formuleringer, som ikke er af samme karakter.
Moreover, according to the researchers this thesis has two different formulations.
Den første formulering bringer i virkeligheden den givne type forkla­ring i sammenhæng med den foregående tese: virksomheder, der udfører eksperimenter med arbejdsreorganisation, er virksomheder, der "klarer sig godt".
The first formulation in fact relates the type of explanation given to the preceding thesis: enterprises conducting work reorganisation experiments are enterprises which are "doing well".
Det er virksomheder, der forsøger at sælge deres samfunds­mæssige "ansigt" såvel som deres økonomiske "ansigt"; de forsøger med andre ord at styrke deres stilling på markedet ved hjælp af et godt samfundsmæssigt ansigt, idet dette er et middel til at tiltrække per­sonale af høj kvalitet, og også et middel til at sælge mere.
They are enterprises seeking to sell their social image as well as their economic image; or rather, seeking to strengthen their place on the market by a good s social image, this being a means of attracting high-calibre staff, but also a means of selling more.
Det drejede sig om egenkapital, omsætning, pengeomsætning, merværdi samt deklareret fortjeneste.
Value added and Declared Profits.
Der burde have være foretaget en mere udførlig oversigt på dette område, der specielt dækkede data for årene før eksperimentets begyndelse; dette blev ikke gjort, og det var en fejltagelse.
A more refined survey should have been made in this area, notably covering data for the years before the beginning of the experiment; this was not done and was an error.
Desuden er tre år ikke nok til at bedømme situa­tionen i en virksomhed under en alvorlig økonomisk krise.
In addition, in a period of serious recession, three years are not enough for assessing the situation of an enterprise.
Udover denne kritik ser det desuden ud til, at brugen af disse data, hvor mangelfulde de end måtte være, ikke på nogen måde giver en be­kræftelse af denne hypotese.
Over and above these criticisms, however, it appears that the processing of even such imperfect data provides no confirm ation of this hypothesis.
Eksperimenter med arbejdsreorganisation bliver udført lige så ofte af blomstrende virksomheder som af virk­somheder, der er i vanskeligheder.
Work reorganisation experiments are conducted just as much by flourishing enterprises as by those in difficulty.
På den anden side fremgår det af monografierne, at alle virksomhe­derne udfører deres eksperimenter med arbejdsreorganisation som svar på markedspres, og dette gælder, hvadenten virksomheden tilhører den sekundære eller den tertiære sektor.
On the other hand, it appears from the monographs that all enterprises conducting a work reorganisation experiment do so in response to market pressure and this is true regardless of whether the enterprise belongs to the secondary or the tertiary sector.
For at kunne overleve er det nødvendigt at yde bedre service, at fremstille et nyt produkt samt at finde pa produkter, der kan indsættes i stedet for dem, som virksomhe­den fremstiller; ligeledes er kvalitet en absolut nødvendighed, hvis virksomheden skal kunne klare konkurrencen.
Survival implies the need to give better service, to manufacture a new product and to think up substitute products for those manufactured by the enterprise, just as quality is imperative in order to withstand competition.
Det kan i virkeligheden siges, at de virksomheder, som udfører ekspe­rimenter, er klare over de økonomiske omkostninger, som visse sam­fundsmæssige funktionsfejl medfører, og denne forståelse sættes i gang af markedsforholdene.
It seems possible to say that enterprises which conduct experiments are those which realise the economic costs entailed by certain social dysfunctions and this realisation is triggered by the state of the market.
Når dette er sagt, må vi naturligvis ikke glemme første del af analysen.
Having said that we must not of course forget the first part of the analysis.
Det er ikke enhver virksomhed, som eksperimenterer; det er, f.eks., virksomheder med betydelige montage­aktiviteter eller virksomheder, hvor produktionen ikke fuldstændigt kan stereotyperes, f.eks. forhold til kunder i tertiære aktiviteter - kort sagt alle aktiviteter, som er mere afhængige af menneskelig arbejdskraft end af maskinmæssig fuldkommenhed.
It is not just any enterprise which experiments; it is, for instance, enter prises with substantial assembling activities or those where production cannot be completely stereotyped, e.g. customer relationships in tertiary activities - in short all activities depending more on human labour than on machine perfection.
Tom BURNS (l) fremsætter, i en allerede gammel publikation, de forhold, der består, mellem den organisationsmæssige model og virksom­hedens miljø.
organisational model and the environment of the enterprise.
Det er ikke nødvendigt at gennemgå de to af BURNS be­skrevne modeller i detaljer, men der bør lægges mærke til de forbin­delser, han påviser, med hensyn til den overensstemmelse der eksiste­rer mellem et mekanisk organisationssystem og et stabilt miljø, et stabilt kommercielt marked og langsomme tekniske fremskridt, og mellem et organisk organisationssystem og et ustabilt miljø, som konstant har at gøre med nye problemer - kort sagt, med hyppige nydannelser.
It is not necessary to go over in detail the two models described by BURNS, but attention should be given to the connections he establishes between the congruency existing between a mechanical system of organisation and a stable environment, a stable commercial market and slow technical progress and between an organic system of organisation and an unstable environment which has to cope constantly with new problems - in short, with frequent innovation.
Under argumentationen vil det blive nødvendigt at betragte de to organisationsmodellers følger for den enkelte, da de analyserede eksperimenter i det væsentlige er et forsøg på at gå fra den første af organisationsmodellerne til den anden.
It will be necessary to consider in the course of the argument the consequences of these two organisational models for the individual, for the experiments analysed are essentially an attempt to move from the first of these models to the second.
De to organisationsmodellers præstationer er ofte blevet afprøvet.
The performance of these two organisational models has been tested frequently.
For at fortsætte analysen kan mein omtale den forskning, der blev udført af LAWRENCE og LORSH (2), som forsøgte at forklare grunden til præstatio­nen i de virksomheder, som klarer sig bedst på deres område.
In order to continue the analysis, mention may be made of the research carried out by LAWRENCE and LORSH (l) who sought to explain the reason for the performances of the enterprises which are the best performers in their area.
Efter en betydelig forenkling af deres bevisførelse kan det siges, at der efter deres mening består et forhold mellem den indviklede beskaffenhed af organisationens strukturer og den grad af usikkerhed, som udgår fra dens miljø.
Simplifying their demonstration considerably, we may say that in their opinion there is a relationship between the complexity of the organisation's structures and the degree of uncertainty emanating from its environment.
De viser derefter, at de virksomheder, som er mest effek­tive i et stabilt miljø (marked o.s.v.), har et mekanisk organisa­tionssystem, for at benytte BURNS' terminologi; på den anden side har de virksomheder, som klarer sig bedst i et "uroligt" miljø, et orga­nisk organisationssystem.
They then show that the best performers in a stable environment (market, etc.) are the enterprises which, to use BURN's terminology, have a mechanical system of organisation; on the other hand, the best performers in a "turbulent" environment are the enterprises which have adopted an organic system of organisation.
Indviklet beskaffenhed af organisationsmæssige strukturer
Uncertainty emanating from the environment
Pa grundlag af dette diagram (og når man forstar denne fortolkning) er det muligt at analysere forskellige modeller, hvorefter virksomhe­derne kan tilpasses til deres miljø, og også at udforme nogle hypote­ser vedrørende grundene til, at visse eksperimenter mislykkes.
On the basis of this diagram (and understanding this interpretation) it is possible to analyse various models of adaptation of enterprises to their environment, but also to formulate some hypotheses on the causes of the failure of certain experiments.
Mange virksomheder prøver at reagere pa forøget uro uden at modificere de­res organisationsmæssige strukturer og modeller, og dette kunne iføl­ge vort diagram være forklaringen på disse virksomheders ringe effek­tivitet (gå fra 1 til 3)· Omvendt vil nogle virksomhedsledere maske forsøge at ga bort fra en mekanisk organisationsmodel over til en organisk model uden nogen miljømæssig forandring (gå fra 1 til 4).
Many enterprises try to respond to this increased turbulence without modifying their organisational structures and models and this, according to our diagram, would explain the poor performance of these enterprises (move from 1 to 3). Conversely, heads of firms may try to move from a mechanical organisational model to an organic model without any environmental change (move from 1 to 4).
I dette tilfælde vil farten ofte gå af eksperimentet; måske vil det endog mislykkes.
In this case, the experiment often loses impetus or even fails.
Vanskelighederne med at analysere eksperimenterne stammer faktisk fra nødvendigheden af at have godt kendskab til virksomhedsmiljøet.
The difficulty of analysing experiments lies in fact in the need to have a very good knowledge of the enterprise environment.
Kan vi ud Ira denne hurtige analyse konkludere, at den eneste for­klarende variabel i organisationsmæssig forandring er forbundet med miljøet?
Can we conclude from this rapid analysis that the sole explanatory variable in organisational change is linked to the environment?
Pa baggrund af ae cirka 225 tilfælde med specifikke typer eksperimenter, som vi har kunnet observere, ser det ud, som om sva­ret ma være positivt. Den "sociale tese" bør imidlertid ikke elimi­neres for hurtigt.
In bhe light of the 225 or so cases of specific types of experiment that we have been able to observe, it seems that the reply must be positive.
Selvom mekaniske organisationsmodeller har vist sig at være særligt effektive, nar virksomheden står overfor et stabilt marked, er det ikke sikkert, at denne model kan blive opret­holdt i samme form, hvis den ikke tilgodeser arbejdstagernes nye
If mechanical models of organisation are found to be particularly effective when the
76 forventninger og forhåbninger.
enterprise is confronted with a stable market, it is not obvious that this model can be maintained in that form if it does not meet the new expectations and aspirations of the employees.
Forandringerne i arbejdsstyrken udgør nu et meget stærkt internt tryk i virksomhederne og kan føre til, at de forandrer deres marked for at kunne imødekomme disse forhåbninger.
Alterations in the workforce now form a very strong internal constraint on enterprises and may lead them to transform their market to meet these aspirations.
Skønt vi ikke så noget tegn herpå, er det muligt, at dette formal vil give stødet til et stort antal eksperimenter i fremtiden.
Although we did not observe any, it is possible that in future a large number of experiments may originate in this objective.
Det er klart, at dette vil forøge virksomhedernes forvaltningsproble­mer i betydelig grad.
It is also clear that this considerably increases the difficulties of business management.
Ovenstående analyse kan tydeliggøres ved en betragtning af eksperi­menternes faktiske indhold.
The foregoing analysis can be further clarified by considering the actual content of the experiments.
INDHOLDET AF ÆNDRING OG DETS FØLGER
THE CONTENT OF CHANGE AND ITS CONSEQUENCES
Efter at have skitseret nogle elementer af et svar på grunden til ændring, er det nu nødvendigt at anstille betragtninger over, hvordan ændringen bliver foretaget, og over eksperimentets følger for virk­somhedens og arbejdstagernes liv.
After outlining some elements of a reply on the reason for change, it is now necessary to reflect on how the change is made and on the effects of the experiment on the life of the enterprise and the employees.
De kvantitative resultater, der gi­ves i første del, påviser væsentlige forskelle i eksperimentindholdet alt efter de skridt, der blev taget.
The quantitative results given in Part One show substantial differences in experiment content according to the action taken.
Mens det ser ud, som om man kan finde nogle fælles identiske punkter i alle tilfældene, som beretti­ger afgørelsen om at foretage forandringer, er dette ikke tilfældet, forsåvidt angår eksperimenternes faktiske indhold og de former, de antager.
Whereas there seems to be some common ground in all cases justifying the decision to change, this is not the case as regards the actual content of experiments and the forms they take.
(a) Et indledende spørgsmål: valg af eksperimenttype
(a) A preliminary question: choice of type of experiment
Den kvantitative og den kvalitative analyse påtvinger dette spørgs­mål uden at give virkeligt afgørende svar i alle tilfældene.
The quantitative and qualitative analyses throw up this question without providing a really decisive reply in all cases.
Hvorfor vælger man i nogle tilfælde at eksperimentere med arbejdsberigelse, mens man i andre foreslår at oprette halvselvstændige grupper?
Why do some choose job enrichment experiments while others propose to set up autonomous teams?
Et første svar fremkommer ved en systematisk analyse af eksperimen­terne.
A first reply emerges in the systematic analysis of the experiments.
Der er ingen tvivl om, at produktionsproces og -teknologi er faktorer, som virker begrænsende på beslutningstagernes valg på dette område.
Undoubtedly, production processes and technology are constraints limiting the decision-makers' choice in this field.
Man foretager flere eksperimenter med halvselvstændige grup­per ved montage i store serier end ved nogen anden aktivitetsform.
More semiautonomous team experiments are conducted in large-series assembly than in another type of activity.
Forarbejdningsindustrierne er tydeligvis udsat for større begrænsnin­ger med hensyn til de arbejdsstrukturændringer, de kan vælge.
Clearly, process industries have greater constraints on their possible choices of job restructuring.
Dette spørgsmål kunne ikke bearbejdes, eller rettere sagt, gyldigheden af en bearbejdning må behandles med forbeholdenhed, da der ikke findes noget sammenligningsgrundlag.
This question could not be processed, or rather the validity of any processing is subject to caution, as there are no elements of comparison.
Man kender ikke de virksomhedsledere, som tilhører disse forskellige organisationer, og det er vanskeligt at få at vide, om alle de, der er medlemmer, prøver at ændre arbejdsorganisationen og gør det oftere end de, som ikke tilhører nogen af organisationerne.
The heads of firms belonging to these various organisations are not known and it is difficult to ascertain whether all those who are members try to change work organisation and do so more often than those who belong to none of them.
Man har simpelt hen fremhævet en faktor, som bør bekræftes på mere systematisk made.
It was merely possible to note one factor which should be confirmed more systematically.
Det ser ud, som om ledelsens medlemskab af visse organer faktisk står i forbindelse med dens tilbøjelighed til at foretage fornyelser.
It seems that management's membership of certain bodies does have a link with their inclin­ation to innovate.
Yderligere kan man i de valgte eksperimenttyper, alt andet lige, skelne et hyppigere valg af halvselvstændige grupper.
Further, in the types of experiment chosen it is possible to discern a more fr3quent choice of semiautonomous teams, all other things being equal.
Kort sagt, og endnu engang med største forsigtighed, ser det ud, som om man kan sige, at den ideologiske variabel vedrørende virksomheds­lederens medlemskab af den ene eller den anden gruppe kan have ind­flydelse på valget af eksperimentform.
Briefly, and once more with great caution, it seems that one may say that the ideological variable of the head of firm's membership of this or that group can have an influence on the form of experiment chosen.
Det bør bemærkes, at samme indflydelse synes at komme frem i eksperimenter udført i den offent­lige forvaltning.
It should be noted that the same influence seemed to emerge in the experiments made in the public service.
Det er ikke enhver kontorchef, som sætter eksperi­menter i gang.
It is not just any Head of Service who initiates experiments.
Tilfældet er så meget mere tydeligt i den offentlige forvaltning som de miljømæssige belastninger her ofte er mindre stær­ke.
The case is all the clearer in the public service since the environmental constraints are often less strong there.
I det store og hele vælger ledere, som tilhører sekteriske grup­per, den kollektive selvstændighed fremfor arbejdstagernes indivi­duelle selvstændighed.
On the whole, the choice made by managers belonging to denominational groups is the collective autonomy rather than the individual autonomy of the employees.
Uden at kunne være kategorisk og med forbehold af at udføre en mere dybtgående undersøgelse ser det tillige ud, som om disse ledere er mere direkte involverede i ændringens forløb og i mindre grad tyr til udenforstående organer, undtagen nar der er behov for uddannelse.
It also seems, without being categorical (subject to a more thorough investigation), that these managers are more directly involved in the conduct of the change and have less recourse to outside bodies, except for training requirements.
Virksomhederne benytter sig som regel ikke meget af specialister udefra til gennemførelsen af forandringen, men gør mere brug af deres interne tjenester.
As a general rule, establishments make little use of outside specialists for conducting the change and call more on their internal services.
Man må også her være forsigtig ved fortolkningen af dette forhold. Professionen som specialist på dette område er ikke særlig udviklet i Frankrig, og det kan ikke forbavse, at der ikke ofte bliver rettet henvendelse til dem.
Here too, caution is needed in interpreting this phenomenon.
Bortset fra virksomhedslederens ideologiske hensyn bliver valget blandt de mulige eksperimenttyper utvivlsomt afgjort på grundlag af omkostninger.
Apart from the ideological references of the head of firm, the choice of the type of experiment is assuredly made -apart from possibility-in terms of costs.
Der er ingen tvivl om, at omkostninger pã kort sigt ved at oprette selvstændige grupper i almindelighed er højere end for andre eksperimenttyper, da de nødvendiggør til tider betydelige in­vesteringer, hvorimod andre eksperimenttyper hovedsageligt kræver ud­dannelsesaktiviteter.
Undoubtedly in the short term, the costs of setting up autonomous teams are generally higher than for all other types of experiment, for they call for a sometimes substantial outlay, whereas other types of experiment call mainly for training activities.
(b) Eksperimentets indhold og type
(b) Content and type of experiment:
Det er tydeligvis på dette område, at den kvantitative analyse viser sig mindst tilfredsstillende, skønt den påviste de - måske betydnings­fulde - forskelle, der er mellem eksperimenttyperne, og som blev be­kræftet af den kvalitative analyse i monografierne.
It is obvious that the quantitative analysis is least satisfactory in this field, although it showed differences -perhaps significant - between types of experiment and these differences were confirmed by the qualitative analysis of the monographs.
Det ses tydeligt, at det er de eksperimenter, som medfører, at halv­selvstændige grupper oprettes, der forårsager mest forstyrrelse i virksomhedens drift.
It is clear that the experiments involving the setting up of semiautonomous teams are those which cause the greatest disturbance in the operation of the enterprise.
Nogle punkter er måske allerede blevet berørt i første del.
Some points may have already been raised in Part One.
Mono­grafierne henleder opmærksomheden på to punkter, der ar af særlig vigtighed: indvirkning pä størrelse og indvirkning på opdeling af opgaver og funktioner.
The monographs draw attention to two points of particular importance: effect on size and effect on division of tasks and functions.
1 (b) Indvirkning på størrelse
1(b) Effect on size