natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den gennemsnitlige renhedsgrad for brun heroin på brugerniveau varierede i 2004 fra 10 % i Bulgarien til 48 % i Tyrkiet, mens renhedsgraden for hvid heroin varierede mellem 20 % i Tyskland og 63 % i Danmark, og renhedsgraden for uspecificeret heroin lå mellem
The average purity of brown heroin at user level varied in 2004 from 10 % in Bulgaria to 48 % in Turkey, while that of white heroin varied between 20 % in Germany and 63 % in Denmark, and that of heroin of type undistinguished
) siden 1999, hvilket gør det vanskeligt at identificere en generel tendens.
The average purity of heroin products has been fluctuating in most reporting countries (168) since 1999, making it difficult to identify any overall trend.
International indsats mod produktion af og ulovlig handel med heroin
International action against the manufacture and trafficking of heroin
Oplysningerne i dette afsnit stammer fra EONN’s indikator for problematisk stofbrug, hvorved forstås »intravenøs brug eller langvarig/regelmæssig brug af heroin, kokain og/eller amfetaminer«.
Data in this section are derived from the EMCDDA problem drug use (PDU) indicator, which covers ‘injecting drug use or long duration/regular use of heroin, cocaine and/or amphetamines’.
Traditionelt har skøn over problematisk stofbrug hovedsageligt afspejlet heroinbrug, selv om amfetaminbrugere i nogle få lande — som behandlet andetsteds i beretningen — udgør et vigtigt element.
Historically, problem drug use estimates have principally reflected heroin use, although in a few countries, as discussed elsewhere in the report, amphetamine users are an important component.
Eddikesyreanhydrid (169) er en vigtig prækursor, som anvendes til illegal fremstilling af heroin.
) is an important precursor used in the illicit manufacture of heroin.
Operation Topaz er et internationalt initiativ, der har til formål at overvåge den lovlige handel med eddikesyreanhydrid og undersøge metoder og ruter til ulovlig anvendelse (INCB, 2006b).
Operation Topaz is an international initiative to monitor licit trade in acetic anhydride and to investigate methods and routes of diversion (INCB, 2006b).
Der er en betydelig lovlig handel med eddikesyreanhydrid, hvilket gør det vanskeligt at foretage kontrol. Dette illustreres
There is considerable licit trade in acetic anhydride, making it difficult to control.
På grundlag af 1999 som basisåret for pengenes værdi i alle lande.) I perioden 1999-2004 forelå der oplysninger om priser for heroin for mindst tre på hinanden følgende år: for brun heroin i Belgien, Tjekkiet, Spanien,
Taking 1999 as the base year for the value of money in all countries.)
) Disse to tal svarer til data fra to forskellige overvågningssystemer (se tabel PPP-6 (del iii) i Statistical bulletin 2006); der skal udvises forsigtighed, da tallet 50 % er baseret på kun en enkelt stikprøve.
) These two figures correspond to data from two different monitoring systems (see Table PPP-6 (part iii) in the 2006 statistical bulletin); caution is required as the figure 50 % is based on one sample only.
I perioden 1999-2004 forelå der oplysninger om heroinrenhed for mindst tre på hinanden følgende år: for brun heroin i Tjekkiet, Danmark, Spanien, Irland,
In the period 1999–2004, data on heroin purity were available for at least three consecutive years: for brown heroin in the Czech Republic, Denmark, Spain,
Italien, Luxembourg, Østrig, Portugal, Slovakiet, Det Forenede Kongerige, Tyrkiet og Norge for hvid heroin i Danmark, Tyskland, Estland, Finland og Norge og for uspecificeret heroin i Belgien, Litauen, Ungarn og Nederlandene.
Ireland, Italy, Luxembourg, Austria, Portugal, Slovakia, the United Kingdom, Turkey and Norway; for white heroin in Denmark, Germany, Estonia, Finland and Norway; and for heroin of type undistinguished in Belgium, Lithuania, Hungary and the Netherlands.
Årsberetning 2006: narkotikasituationen i Europa nå frem til prævalenssatser på grundlag af de foreliggende datakilder.
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
Endvidere er skøn ofte begrænset til bestemte geografiske områder, og en ekstrapolering med henblik på at nå frem til nationale skøn er ikke nødvendigvis pålidelig.
Moreover, estimates are often localised geographically, and extrapolation to form national estimates are not necessarily reliable.
De fleste heroinbrugere antages nu at bruge stimulanser og andre stoffer ved siden af opioider, men det er meget vanskeligt at skaffe pålidelige data om blandingsbrug på EU-plan (se kapitel 8).
Most heroin users are now believed to use stimulants and other drugs besides opioids, but reliable data on polydrug use are very hard to obtain at the EU level (see Chapter 8).
Trods den generelle tendens mod en diversificering af fænomenet er skønnene over problematisk stofbrug i mange lande udelukkende baseret på problematisk brug af heroin eller andre opioider som det primære stof.
Despite the general trend towards diversification of the phenomenon, in many countries estimates of problem drug use are exclusively based on problem use of heroin or other opioids as the primary substance.
Dette fremgår af skønnene over problematisk opioidbrug (se figur 8), som for størstedelens vedkommende stort set svarer til skønnene over problematisk
This can be seen in the estimated rates of problem opioid use (see Figure 8), which
Det er ikke klart, om udbredelsen af problematisk brug af ikke-opioider i de andre lande er næsten ubetydelig eller eventuelt betydelig, men for vanskelig at anslå.
It is not clear whether in the other countries the prevalence of non-opioid problem use is almost negligible or, possibly, significant but too difficult to estimate.
Det er vanskeligt at anslå antallet af problematiske opioidbrugere, og der kræves sofistikerede analyser for at
Estimating the number of problem opioid users is difficult, and analyses of a sophisticated nature are required to obtain prevalence figures from the available data sources.
Skønnene over udbredelsen af problematisk opioidbrug på nationalt plan i perioden 2000-2004 ligger på 18 tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64 år (ved brug af midtpunkterne i skønnene).
Estimates of the prevalence of problem opioid use at national level over the period 2000–04 range between one and eight cases per 1 000 population aged 15–64 (based on midpoints of estimates).
Den skønnede udbredelse af problematisk opioidbrug er meget forskellig fra land til land, selv om resultaterne er stort set konsistente, når forskellige metoder er blevet anvendt inden for ét land.
Estimated prevalence rates of problem opioid use differ greatly between countries, although when different methods have been used within one country the results are largely consistent.
Skønnene over problematisk opioidbrug er højere for Irland, Italien, Luxembourg, Malta og Østrig (58 tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64 år), mens de er lavere for Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Cypern, Letland og Nederlandene (under 4 tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64 år) (figur 8).
Higher estimates of problem opioid use are reported by Ireland, Italy, Luxembourg, Malta and Austria (5–8 cases per 1 000 inhabitants aged 15–64 years), and lower rates are reported by the Czech Republic, Germany, Greece, Cyprus, Latvia and the Netherlands (fewer than four cases per 1 000 inhabitants aged 15–64 years) (Figure 8).
Nogle af de laveste,
Some of the lowest well-documented estimates now available
Skøn over udbredelsen af problematisk brug af opioider og stimulanser, 2000-2004 (antal tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64 år)
Figure 8: Estimates of the prevalence of problem opioid and stimulant use, 2000–04 (rate per 1 000 population aged 15–64)
Antaltilfældepr.1000
Rateper1000
De røde firkanter angiver brug af stimulanser, de andre skøn er over brugen af opioider. CR = capture-recapture; TM = treatment multiplier; PM = police multiplier; MI = multivariate indicator; MM = mortality multiplier; TP = truncated Poisson; CM = combined methods.
NB: indicates stimulant use, other estimates are opioid use.
Flere oplysninger findes i tabel PDU-1, PDU-2 og PDU-3 i Statistical bulletin 2006. Symbolet angiver et punktestimat, og en streg angiver et usikkerhedsinterval, som enten kan være et 95 %-konfidensinterval eller et interval baseret på sensitivitetsanalyse.
For more information see Tables PDU-1, PDU-2 and PDU-3 in the 2006 statistical bulletin.
Målgrupperne kan variere noget afhængigt af metode og datakilde; sammenligninger bør derfor foretages med forsigtighed.Nationale knudepunkter.
Target groups may vary slightly owing to different methods and data sources, therefore comparisons should be made with caution.Sources: National focal points.
Kapitel 6: Opioidbrug og intravenøs stofbrug i de lokale prævalenssatser gør det vanskeligt at foretage generaliseringer.
Chapter 6: Opioid use and drug injection
Tidstendenser for problematisk opioidbrug velunderbyggede skøn, der nu foreligger, er fra de nye EU-lande, men i Malta er der meldt om en højere udbredelse (5,4-6,2 tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64 år).
Time trends in problem opioid use are from the new countries of the EU, but in Malta a higher prevalence has been reported (5.4–6.2 cases per 1 000 aged 15–64).
På grundlag af de begrænsede data kan der udledes en generel udbredelse af problematisk opioidbrug i EU på mellem 2 og 8 tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64 år. Disse skøn er dog langt fra solide og vil skulle justeres, efterhånden som der foreligger flere data.
One can derive from the limited data a general EU prevalence of problem opioid use of between two and eight cases per 1 000 of the population aged 15–64.
Manglen på pålidelige og konsistente historiske data vanskeliggør vurderingen af tendenserne over tid for problematisk opioidbrug.
A lack of reliable and consistent historical data complicates the assessment of trends over time in problem opioid use.
Det fremgår af den dokumentation, der er indsamlet, at udbredelsen af problematisk opioidbrug varierer meget mellem landene, og at tendenserne ikke er konsistente i hele EU.
The evidence that has been collected suggests that the prevalence of problematic opioid use differs widely between countries, and that trends are not consistent across the EU.
Indberetninger fra en række lande samt andre indikatordata tyder på, at den problematiske opioidbrug fortsatte med at stige fra midten til slutningen af 1990’erne (figur 9), men synes at have stabiliseret sig eller at være faldet i nogen grad i de senere år.
Reports from some countries, supported by other indicator data, suggest that problem opioid use continued to increase during the latter half of the 1990s (Figure 9) but appears to have stabilised or declined somewhat in more recent years.
Gentagne skøn over problematisk opioidbrug i perioden 2000-2004 foreligger fra 7 lande (Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Spanien, Irland, Italien, Østrig): 4 lande (Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Spanien) har registreret et fald i problematisk opioidbrug, mens et enkelt land har registreret en stigning (Østrig — selv om dette er vanskeligt at fortolke, da
Repeated estimates on problem opioid use for the period between 2000 and 2004 are available from seven countries (the Czech Republic, Germany, Greece, Spain, Ireland, Italy, Austria): four countries (the Czech Republic, Germany, Greece, Spain) have recorded a decrease in problem opioid use, while one reported an increase (Austria — although this is difficult to interpret as the data collection system changed during this period).
Der foreligger ikke lokale og regionale skøn specifikt over problematisk opioidbrug; det fremgår umiddelbart af de data, der foreligger vedrørende problematisk stofbrug (herunder brug af stimulanser og andre stoffer), at udbredelsen varierer meget fra by til by og region til region.
Local and regional estimates specifically of problem opioid use are not available; however, the available data regarding problem drug use (including use of stimulants and other drugs) suggest that there is a large variation in prevalence among cities and regions.
De højeste lokale skøn over udbredelsen i perioden 2000-2004 er indberettet af Irland, Portugal, Slovakiet og Det Forenede Kongerige med tal på mellem 15 og 25 pr. 1 000 indbyggere (171). Som det kan forventes, er der også markante geografiske udsving på lokalt plan; f.eks. varierer udbredelsen i forskellige dele af London mellem 6 og 25 tilfælde pr. 1 000 indbyggere.
The highest local prevalence estimates in the period 2000–04 are reported from Ireland, Portugal, Slovakia and the United Kingdom, reaching rates of between 15 and 25 per 1 000 (171).
De store forskelle
The wide variation in local prevalence rates makes generalisation difficult.
Stofbrugere i fængsel
Drug users in prisons
Selv om de fleste stofbrugere reducerer eller standser deres stofbrug efter fængslingen, fortsætter nogle indsatte deres stofbrug, mens andre begynder at bruge stoffer (og/eller injicere stoffer) i fængslet.
Although the majority of drug users reduce or stop their drug use after incarceration, some detainees continue and others start using drugs (and/or injecting drugs) while in prison.
Ifølge tilgængelige undersøgelser har 8-51 % af alle indsatte brugt stoffer i fængslet, 10-42 % har angivet regelmæssig stofbrug og
According to available studies, 8–51 % of inmates have used drugs within prison, 10–42 % report regular drug use and 1–15 % have
1-15 % har brugt stoffer intravenøst, mens de har været i fængsel (
4 injected drugs while in prison (
Dette rejser spørgsmål om den potentielle spredning af smitsomme sygdomme, navnlig med hensyn til adgangen til sterilt sprøjteudstyr og delingspraksis blandt de indsatte.
This raises issues around the potential spread of infectious diseases, in particular in relation to access to sterile injection equipment and sharing practices among the prison population.
Der foreligger kun ufuldstændige oplysninger om stofbrug blandt fængselsindsatte.
Information on drug use among prisoners is patchy.
Mange af de data, der foreligger i Europa, hidrører fra ad hoc-undersøgelser, der undertiden er gennemført på lokalt plan i institutioner, der ikke er repræsentative for det nationale fængselssystem, og på grundlag af stikprøver af indsatte, der varierer betragteligt i størrelse.
Many of the data available in Europe come from ad hoc studies, sometimes carried out at local level in establishments not representative of the national prison system, and using samples of prisoners that vary considerably in size.
Som følge heraf begrænser forskellene mellem de undersøgte gruppers karakteristika muligheden for at sammenligne data fra forskellige undersøgelser — i og mellem de enkelte lande — samt at ekstrapolere resultater og foretage tendensanalyser.
As a result, differences in terms of the characteristics of the populations studied limit comparisons of data between surveys — within and between countries — as well as extrapolation of results and trend analysis.
Data om stofbrug blandt fængselsindsatte i de seneste 5 år
Data on drug use among the prison population in the last fi ve
Gentagne undersøgelser, der er gennemført i Tjekkiet (1996-2002), Danmark (1995-2002), Litauen (2003/2004), Ungarn (1997/2004), Slovenien (2003/2004) og Sverige (1997-2004), viser en stigning i udbredelsen af forskellige former for stofbrug blandt indsatte, mens Frankrig (1997/2003) har meldt om et betydeligt fald
Repeated surveys carried out in the Czech Republic (1996–2002), Denmark (1995–2002), Lithuania (2003/04), Hungary (1997–2004), Slovenia (2003/04) and Sweden (1997–2004) show an increase in the prevalence of various types of drug use among detainees, whereas France (1997–2003) reports a significant decrease in the proportion of injectors
De lande, hvor der er gennemført undersøgelser i de seneste 5 år
(1) Countries reporting studies carried out in the last fi ve years (1999–
(1999-2004), og som har fremlagt data om stofbrugsmønstre blandt indsatte, var Belgien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Irland, Italien, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Portugal, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige, Bulgarien og Norge.
2004) and providing data on drug use patterns in prison populations were Belgium, the Czech Republic, Denmark, Germany, Greece, France, Ireland, Italy, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, the Netherlands, Austria, Portugal, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden, the United Kingdom, Bulgaria and Norway.
Cannabis er fortsat det illegale stof, der anvendes hyppigst, med en langtidsprævalens blandt indsatte fra mellem 4 og 86 %, i forhold til en langtidsprævalens på 357 % for kokain, 2-59 % for amfetaminer og 4-60 % for heroin (2).
drug injection among the prison population is 7–38 % (3
Figur 9: Tendenser i udbredelsen af problematisk opioidbrug, 1995-2004 (antal tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64 år)
Figure 9: Trends in the prevalence of problem opioid use, 1995–2004 (rate per 1 000 population aged 15–64) available, have been reported by Luxembourg and Austria, with a rate of about six cases per 1 000 population aged 15–64.
Det Forenede Kongerige
United Kingdom (Northern Ireland)
Tidsserierne er kombinerede i de tilfælde, hvor metoderne er omtrent de samme i tidsrummet.
Time series are combined where methods are similar over the time span.
Flere oplysninger findes i tabel PDU-1, PDU-2 og PDU-3 i Statistical bulletin 2006.Nationale knudepunkter.
For more information see Tables PDU-1, PDU-2 and PDU-3 in the 2006 statistical bulletin.Sources: National focal points.
Overvågningen af andelen af aktuelle intravenøse brugere blandt heroinbrugere, der kommer i behandling, udgør et vigtigt supplement til overvågningen af udbredelsen af intravenøs stofbrug i den almindelige befolkning.
Injecting drug users (IDUs) are at very high risk of experiencing adverse consequences such as serious infectious diseases or overdoses.
Det er imidlertid vigtigt at huske, at de registrerede andele ikke nødvendigvis afspejler tendenser i udbredelsen af al intravenøs stofbrug.
It is therefore important to consider drug injection separately.
F.eks. er tallene for intravenøs brug blandt heroinbrugere i lande med en stor andel af stimulansbrugere (Tjekkiet, Slovakiet, Finland, Sverige) i givet fald ikke repræsentative for den generelle situation.
Despite their importance for public health, few countries provide estimates of injecting drug use at national
Det fremgår af dokumentation fra personer, der er kommet i behandling for første gang, at forekomsten af problematisk opioidbrug generelt kan være langsomt faldende, hvorfor der i nær fremtid må forventes et fald i udbredelsen.
In some countries (Spain, the Netherlands and Portugal), a relatively small proportion of treated heroin users inject, whereas in other countries injection appears to be still the main form of heroin use.
Trods betydningen for folkesundheden er det kun få lande, der stiller skøn over intravenøs stofbrug til rådighed på nationalt
Treatment demand data (174) are not categorised by primary drug, given the scarcity of data, although the trends in the proportion of IDUs among treated heroin users (see below) are of course specific for heroin injecting.
Andelen af intravenøse stofbrugere blandt primære heroinbrugere, der kommer i behandling, viser igen markante forskelle mellem landene med hensyn til udbredelsen af intravenøs stofbrug såvel som varierende tendenser over tid (173).
In many countries, opioids (largely heroin) remain the principal drug for which clients seek treatment.
I visse lande (Spanien, Nederlandene og Portugal) er en forholdsvis lille andel af de behandlede heroinbrugere intravenøse brugere, mens intravenøs brug i andre lande stadig synes at være den mest udbredte form for heroinbrug.
Of the total treatment requests reported for 2004 under the treatment demand indicator, opioids were recorded as the principal drug in about 60 % of cases — and just over half (53 %) of these clients reported injecting the drug (175). It should be
I nogle EU-15-medlemsstater, for hvilke der foreligger data (Danmark, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige), er tallene for intravenøs brug blandt heroinbrugere i behandling faldet.
Most available estimates of injecting drug use are derived from either fatal overdose rates or data on infectious diseases (such as HIV). Available estimates vary considerably between countries: since 2000, estimates at national level have mostly ranged between one and six cases per 1 000 population aged 15–64, with some higher estimates existing prior to 2000.
I de fleste nye medlemsstater, i hvert fald dem, for hvilke der foreligger data, er en stor andel af de heroinbrugere, der kommer i behandling, dog intravenøse brugere.
Since 2000, the highest national prevalence rates of injecting drug use, among the countries where estimates are noted that the treatment demand indicator does not cover all people in opioid treatment, which is a considerably greater number, only clients requesting treatment during the reported year.
Kapitel 6: Opioidbrug og intravenøs stofbrug og kun godt halvdelen (53 %) af disse klienter angav
Chapter 6: Opioid use and drug injection a small group of opioid users (less than 7 %) are younger
2004 over for stigninger i efterspørgslen efter cannabis- og
17 9 than 20 when they first seek help (
Andelen af klienter, der søger behandling for brug af heroin, varierer fra land til land.
The proportion of clients seeking treatment for heroin use varies between countries.
På basis af de senest tilgængelige oplysninger kan landene inddeles i tre grupper ud fra andelen af problematiske heroinbrugere blandt de personer, der søger behandling:
Based on the most recent data available, countries can be classified into three groups according to the proportion of drug users seeking treatment who report problem use of heroin, as follows:
Næsten alle opioidbrugere, der søgte behandling, er over 20 år, og næsten halvdelen af dem er over 30.
11–12 in Sofia, Bulgaria, but, in general, demand for treatment for heroin appears to be rare among the young.
• under 50 % — Tjekkiet, Danmark, Ungarn, Nederlandene, Polen, Slovakiet, Finland, Sverige
• below 50 % — the Czech Republic, Denmark, Hungary, the Netherlands, Poland, Slovakia, Finland, Sweden;
• mellem 50 og 70 % — Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Cypern, Letland, Portugal, Det Forenede Kongerige, Rumænien
• 50–70 % — Germany, Spain, France, Ireland, Cyprus, Latvia, Portugal, United Kingdom, Romania;
Opioidklienter angives at være marginaliserede i samfundet med et lavt uddannelsesniveau, høje arbejdsløshedstal og ofte uden fast bopæl; Spanien har angivet, at 17-18 % af opioidklienterne er hjemløse.
Most opioid clients report having used these drugs for the first time between the age of 15 and 24 years, with around
De lande, hvor en betydelig andel af opioidklienterne bruger andre stoffer end heroin, omfatter Ungarn, hvor der er en udbredt brug af hjemmelavede produkter fremstillet af opiumsvalmuer, og Finland, hvor de fleste opioidklienter
Countries where a sizeable proportion of opioid clients are using substances other than heroin include Hungary, where the use of home-made opium poppy products is widespread, and Finland, where most opioid clients are misusing
Som det er tilfældet med brugere af andre stoffer, søger de fleste opioidbrugere ambulant behandling; sammenlignet med kokain- og cannabisklienter behandles en højere andel af opioidklienter dog på døgnbehandlingscentre.
Most opioid users, like users of other drugs, seek treatment in an outpatient setting; however, in comparison with cocaine and cannabis clients, a higher proportion of opioid clients are treated in inpatient centres.
Blandt nye opioidklienter, der søger ambulant behandling, og som har kendskab til indtagelsesmåden, er det i Europa godt halvdelen, der injicerer stoffet.
Across Europe, among new opioid clients seeking treatment in outpatient centres and for whom the route of administration is known, just over half are injecting the drug.