natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den foregiver ikke at være ud­tømmende, men tilstræber at skabe større klar­hed over EU's vigtigste holdninger og aktioner og at tjene som referencedokument for denne indsats i den pågældende periode, som går fra den 1. juli 1999 til den 30. juni 2000.
It is not intended to be exhaustive, but seeks to ensure greater transparency for the principal positions and activities of the EU, and to be a reference document on the latter for the period which it covers, namely 1 July 1999 to 30 June 2000.
Skønt beretningens indhold hovedsagelig er rettet mod Den Europæiske Unions indsats udadtil og Unionens rolle på den internationale scene, er en væsentlig del af denne anden beretning helliget menneskerettighederne i Den Europæiske Union i overensstemmelse med de ønsker, der blev frem­sat på Den Europæiske Unions første forum for menneskerettigheder, der fandt sted fra den 30. november til den 1. december 1999 i Bruxelles un­der det finske formandskab.
Although its contents are primarily focused on the external activities of the European Union and its role on the international stage, this second report, in accordance with the wishes expressed at the first European Union Human Rights Forum which met in Brussels from 30 November to 1 December 1999 during the Finnish Presidency, also includes a substantial section devoted to human rights within the European Union.
Den beskriver den indsats, De 15 har gjort på en række prioriterede områder (racisme, sikkerhed og retfærdighed, so­
This looks at the activities un dertaken by the Fifteen in a number of priority areas (racism, security and justice, social exclu-
■ Menneskerettigheder: Årsberetning 2000
Annual report on human rights 2000 and promote
Øge åbenheden og fremme dialogen med det civile samfund åbenhed, at blive nævnt specifikt: det første årli­ge EU­debatforum vedrørende menneskerettig­heder (30. november til 1. december 1999 i Bruxelles) og konferencen om »Den Europæiske Union og menneskerettighedernes og de demo­kratiske princippers centrale rolle i forbindelser­ne med tredjelande« (Venedig, maj 2000).
To increase transparency dialogue with civil society to be mentioned in particular: the first annual EU human rights discussion forum (30 November to 1 December 1999 in Brussels), and the Conference on the European Union and the central role of human rights and democratic principles in the relations with third countries (Venice, May 2000).
Dialog og samarbejde mellem regeringer og det civile samfund samt støtte til menneskerettig­hedsforkæmperne er af yderste vigtighed, hvis der skal opnås fremskridt i gennemførelsen af menneskerettigheder og grundlæggende friheds­rettigheder på verdensplan.
Dialogue and cooperation between governments and civil society, and support for the human rights defenders, are of the utmost importance for achieving progress in the global implementation of human rights and fundamental free doms.
Den Europæiske Union går ind for at styrke disse forbindelser yderligere, både på regeringsplan i medlemssta­terne og i EU's institutioner.
The European Union is committed to strengthening this relationship further, at the level of both Member State governments and EU institutions.
I overensstemmelse med traditionen for samar­bejde med ngo'er på nationalt og internationalt plan anerkender EU disse organisationers bety­delige bidrag som en del af det civile samfund og til fremme af demokrati og menneskerettig­heder, og Unionen påskønner deres sagkund­skab og gennemslagskraft.
Following a tradition of cooperation with non governmental organisations at national and in ternational level, the EU recognises the importance of their contribution as part of civil society to the promotion of democracy and human rights, and values their expertise and the impact of their action.
Ngo'ernes engagement i yderst væsentlige spørgsmål såsom kampen mod racisme og frem­medhad, indsatsen mod brug af børn i væbnede konflikter, kvinders rettigheder, kampen mod dødsstraf, støtte til torturofre og støtte til opret­telsen af Den Internationale Straffedomstol — for blot at nævne nogle få — støttes kraftigt af EU.
NGO involvement in extremely important issues such as the fight against racism and xenophobia, efforts to stop the use of children in armed conflict, rights of women, the fight against the death penalty, support for the victims of torture and support for the establishment of the Inter national Criminal Court —just to mention a few — is strongly encouraged by the EU.
Deres rolle i arbejdet med at gøre status ef­ter Verdenskvindekonferencen (Beijing +5) og verdenstopmødet om social udvikling (Køben­havn + 5) har været nyttig og konstruktiv.
The role of NGOs in the review processes of the World Con ference on Women (Beijing + 5) and Summit on Social Development (Copenhagen + 5) has proved useful and constructive.
Deres mobilisering før og under mødet i Menneskeret­tighedskommissionen og FN's Generalforsamling med hensyn til såvel landespecifikke situationer som tematiske emner er blevet et væsentligt ele­ment i disse to årligt tilbagevendende arrange­menter på menneskerettighedsområdet.
Their mobilisation before and during the Commission on Hu man Rights and the General Assembly, on both country-specific situations and thematic issues, has become an important element of these twoyearly events in the field of human rights.
Det første årlige EU­debatforum vedrørende menneskerettigheder blev afholdt i fællesskab af det finske EU­formandskab og Europa­Kommissi­onen 30. november ­1. december 1999 i Bruxel­les.
The first annual EU human rights discussion forum was organised jointly by the Finnish Presidency of the EU and the European Commission on 30 November and 1 December 1999 in Brussels.
Dette arrangement, som fandt sted efter vedtagelsen af EU's erklæring i anledning af 50­årsdagen for FN's menneskerettighedserklæring, samlede repræsentanter for EU's institutioner herunder Europa­Parlamentet, ikke­statslige or­ganisationer, akademikere og regeringerne i EU's medlemsstater.
This event, organised following the adop tion of the EU declaration on the occasion of the 50th anniversary of the UN Declaration on Hu man Rights, brought together representatives of EU institutions including the European Parliament, nongovernmental organisations, academics, as well as governments of the Member States of the EU.
Det var en af de første lejlighe­der, hvor beslutningstagere på fællesskabs­ og medlemsstatsplan på koncentreret og målrettet vis kunne udveksle idéer med repræsentanter for ngo­sektoren og akademiske kredse.
It was one of the first occasions on which decision-makers at Community and Mem ber State level were able to share ideas with representatives of the NGO sector and academic sphere in a concentrated and focused way.
Det var også en god anledning til at styrke udvekslingen og samarbejdet med Europa­Parlamentet.
It al so provided a good opportunity for strengthen ing exchanges and cooperation with the Euro pean Parliament.
Forum­met gennemgik følgende fire brede tematiske områder: udvikling af EU's menneskerettig­hedspolitik, EF's samarbejde på områder som menneskerettigheder, racisme og ikke­diskrimi­nation — herunder i forbindelse med udvidelse — og retlige perspektiver.
The forum examined the following four broad thematic areas: development of EU human rights policy, EC cooperation in the field of human rights, racism and non-discrimination — including in the context of enlargement — and legal perspectives.
Debatten gjorde det muligt at indkredse en række fælles problemstil­linger, navnlig behovet for mere konsistens i EU's håndtering af menneskerettighedsspørgs­mål inden for Unionen og i dens forbindelser udadtil, da menneskerettighedsspørgsmål går på tværs af EU's tre­søjle­struktur; betydningen af fyldestgørende oplysninger og ekspertise, som kan forbedre virkningen af forsvaret for menne­skerettigheder på stedet, og den rolle det civile samfunds organisationer spiller i den henseen­de; behovet for et bredere netværksarbejde og koordinering mellem ngo'erne og en mere struk­tureret dialog med EU's institutioner.
Some common issues emerged from the discussion, notably the need for more consistency in the EU's approach to human rights within the Union and in its external relations, as human rights issues cross over the three-pillar structure of the EU; the im portance of adequate information and expertise in order to achieve the best impact on the de fence of human rights on the ground, and the role played by civil society organisations in this respect; the need for greater networking and co ordination among the NGOs and a more structured dialogue with the EU institutions.
Åbenhed er i dag et nøgleord i den offentlige ad­ministration.
Transparency is a key word in public administration nowadays.
Det betyder såvel åbenhed over for undersøgelser udefra som brede og regelmæssige drøftelser med de relevante aktører, navnlig i de forberedende faser af internationale arrangemen­ter.
It means both openness to out side scrutiny and broad-based and regular con sultations with relevant actors, in particular during preparatory phases of international events.
EU er besluttet på at øge åbenheden i sin men­neskerettighedspolitik.
The EU is determined to enhance the trans parency of its human rights policy.
I denne ånd har det gjort sig stigende anstrengelser for at stille de rele­vante oplysninger til rådighed for den interesse­rede offentlighed og udvikle regelmæssige kon­takter til ngo'er, som er aktive på menneskerettig­hedsområdet, både ved forberedelsen af og under de vigtigste relevante møder på dette område på europæisk eller internationalt plan.
In this spirit, it has made increasing efforts to make relevant information accessible to the interested public, and to develop regular contacts with NGOs active in the field of human rights, in preparation for and during the main relevant meetings in this area, at European or international level.
Konferencen om »Den Europæiske Union og menneskerettighedernes og de demo­kratiske princippers centrale rolle i forbin­delserne med tredjelande«
The conference on the European Union and the central role of human rights and democratic principles in relations with third countries
1 denne forbindelse fortjener to særlige arrange­menter, der sigter mod af fremme dialog og
In this context, two specific events aimed at promoting dialogue and transparency deserve
Denne konference, som blev afholdt i fællesskab af det portugisiske EU­formandskab og Europa­
Organised jointly by the Portuguese Presidency of the EU and the European Commission, in co-
■ Menneskerettigheder: Årsberetning 2000 snor for dens indsats.
Annual report on human rights 2000 ■ which guides its action.
EU anerkender verdens mangfoldighed, som er en kilde til rigdom for hele menneskeheden.
The EU recognises the diversity of the world, which is a source of wealth for the whole of humanity.
Men uanset forskellige kulturer, social baggrund, udviklingsstadium el­ler geografisk område er menneskerettigheder ethvert menneskes umistelige ret.
But, regard­less of different cultures, social background, state of development, or geographical region, human rights are inalienable rights of every person.
Respekten for menneskerettigheder er en arv, der skal bevares og gives videre til de kommende generationer uden hensyn til race, farve, køn, sprog, religion, politiske eller andre anskuelser, national eller social oprindelse, fødsel eller anden status.
Respect for human rights is a legacy to preserve and to pass on to future generations, without distinction of any kind, such as race, colour, sex, language, religion, political or other opinion, national or social origin, birth or other status.
Prin­cippet om respekt for national selvbestemmelse bør ikke kunne bruges af regeringer til at fritage dem for deres forpligtelser til at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.
The principle of respect for national sovereignty should not be used by governments to absolve them from their obligations to re­spect human rights and fundamental freedoms.
På baggrund af den er­klæring, der blev vedtaget på verdenskonferen­cen om menneskerettigheder (Wien, 1993), anser EU, at fremme og beskyttelse af menneskerettig­heder i verden er et legitimt mål for det interna­tionale samfund.
Based on the declaration adopted during the World Conference on Human Rights (Vienna, 1993), the EU considers the promotion and pro­tection of human rights in the world as a legiti­mate concern of the international community.
EU forpligter sig til i FN og i Europa fortsat at arbejde for en bedre gennem­førelse af de principper, der ligger til grund for menneskerettighedsinstrumenterne, navnlig menneskerettighedserklæringen og de centrale menneskerettighedspagter og ­konventioner.
The EU is committed to continuing to work in the UN and within the European framework to improve the implementation of the principles enshrined in human rights instruments, notably the Universal Declaration of Human Rights and the core human rights covenants and conven­tions.
Kommissionen i samarbejde med den europæiske magistergrad i menneskerettigheder og demokra­tisering, var, selv om der ikke var tale om en for­mel opfølgning af debatforummet, atter en lejlig­hed til at styrke båndene mellem de politiske be­slutningstagere og offentligheden på menneske­rettighedsområdet.
operation with the European Master's Degree in Human Rights and Démocratisation, this event, although not formally a follow­up to the dis­cussion forum, was again an opportunity for strengthening the ties between policy­thinkers and public opinion in the area of human rights.
Deltagelsen af repræsentan­ter for medlemsstaternes regeringer, EU's institu­tioner og ngo'er såvel som akademikere og viden­skabelige eksperter resulterede i en åbenhjertig og livlig udveksling af synspunkter om, hvorledes menneskerettigheder og demokratiske principper kan integreres i EU's forbindelser med tredje­lande.
The active participation of representatives of the governments of Member States, EU institu­tions and NGOs as well as academics and sci­entific experts, provided a frank and lively ex­change of views on how to reinforce the inte­gration of human rights and democratic princi­ples in the EU's relations with third countries.
Konferencen tog fat på de følgende fire temaområder: EU's menneskerettighedspolitik i en globaliseringskontekst, menneskerettigheds­klausuler i aftaler mellem EU og tredjelande, men­neskerettighedsdimensionen i praksis samt un­dervisning i og uddannelse og oplysning om men­neskerettigheder i EU's forbindelser med tredje­lande.
The conference addressed the following four thematic areas: EU human rights policy in the context of globalisation, human rights clauses in agreements between the EU and third coun­tries, the human rights dimension in practice and human rights education, training and in­formation in EU external relations.
Deltagerne var enige om nødvendigheden af at udvikle en overordnet langsigtet politisk strategi og at gøre bedre brug af Unionens eksi­sterende instrumenter og ressourcer (udviklings­samarbejde, humanitær bistand, menneskerettig­hedsklausuler i handelsaftaler og de eksisterende finansielle instrumenter i EU, såsom europæisk initiativ for demokrati og menneskerettighederne (kapitel B7­7 i budgettet)). De fremhævede betyd­ningen af en sammenhængende opsøgende ud­dannelsespolitik med hensyn til uddannelse i menneskerettigheder i tredjelande, og de under­stregede behovet for at forbedre mainstreaming og fortsætte bestræbelserne på at sikre komple­mentaritet såvel mellem institutioner som mellem de eksisterende værktøjer eller instrumenter.
The partici­pants agreed on the need to build an overall long­term political strategy and to make better use of the existing instruments and resources of the Union (development cooperation, hu­manitarian assistance, human rights clauses in trade agreements and the EC financial instru­ments available, such as the European initia­tive for democracy and human rights (Chapter B7­7 of the budget)); they stressed the impor­tance of a coherent outreach education policy with respect to human rights education in third countries and they insisted on the need to improve mainstreaming while pursuing a spirit of complementarity between institutions as well as between the existing tools or instru­ments.
EU finder, at alle menneskerettigheder, det være sig civile og politiske eller økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, ikke alene er lige, men også udelelige, indbyrdes afhængige og indbyr­des forbundne.
It considers that all human rights, be they civil and political or economic, social and cultural rights, are not only equal but also indivisible, in­terdépendant and interrelated.
Gennemførelsen af de sidst­nævnte bør ikke være en forudsætning for gen­nemførelsen af de førstnævnte.
The realisation of the latter should not be a prerequisite for the application of the former.
Samtidig må den gensidigt forstærkende virkning mellem menne­skerettigheder, demokrati, udvikling og grund­læggende frihedsrettigheder erkendes og frem­mes.
At the same time the mutually reinforcing action between human rights, democracy, development and fundamen­tal freedoms must be recognised and fostered.
Menneskerettighedernes bidrag til fred og stabilitet bør fremhæves.
The contribution of human rights to peace and stability should be enhanced.
På begge møder var der en generel erkendelse af behovet for at videreføre denne proces på et re­gelmæssigt grundlag, da den giver rige mulighe­der for at udvikle en mere struktureret dialog med henblik på forbedring af EU's menneskeret­tighedspolitik.
In both meetings there was an overall acknowl­edgement of the need to continue this process on a regular basis, as it provides fruitful ground on which a more structured dialogue can be developed with a view to the improve­ment of the EU human rights policy.
De fuldstændige konklusioner på de to møder findes på Internettet.
The full conclusions of both meetings are available on the Internet.
Erindre om det juridiske grundlag og de forskellige aktørers rolle i den europæiske menneskerettighedspolitik og de principper, der ligger til grund for den
To restate the legal bases for, and the role of the various players in, European human rights policy, and the principles which underpin it
Menneskerettighedernes universelle karakter er — således som det blev bekræftet på ny af ver­denskonferencen om menneskerettigheder (Wien 1993) — et centralt princip for EU og en rette­
The EU takes universality of human rights, as reaffirmed by the World Conference on Human Rights (Vienna, 1993), as a central principle
Menneskerettigheder: Årsberetning 2000
■ Annual report on human rights 2000
Endelig finder EU, at samarbejde og dialog bør prioriteres, hver gang det er muligt, som det bedste middel til at skabe fremskridt.
Finally, it feels that cooperation and dialogue ought to be given priority whenever possible as the best means to help make progress.
I denne for bindelse noterede konferencen sig, at siden un dertegnelsen af den omtalte protokol af 28. april 1983 er dødsstraffen blevet afskaffet i de fleste af EU's medlemsstater og er derefter ikke blevet anvendt i nogen af dem.
In that context, the conference noted that since the signing of the Protocol on 28 April 1983 the death penalty had been abol­ished in most of the Member States of the EU and had not been applied in any of them.
Siden 1998 har dødsstraffen været afskaffet i alle medlemsstaterne.
Since 1988, all Member States have abolished the death penalty.
Traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab indeholder flere bestemmelser om menneske rettighederne, som er det grundlæggende element i og selve grundlaget for EU's indsats på dette område
The Treaty on European Union and the Treaty es­tablishing the European Community contain sev­eral provisions relating to human rights, which constitute the foundation and basis for EU action in this area.
I traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF) fastsættes det specifikt, at »Fællesskabet kan træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, aider eller seksuel orientering« (artikel 13).
The Treaty establishing the European Commu­nity (TEC) states specifically that the 'Commu­nity ... may take appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sex­ual orientation' (Article 13).
Med hensyn til udviklingssamarbejde hedder det i TEF, at »Fællesskabets politik (...) skal bidrage til den generelle målsætning om ud vikling og befæstelse af demokratiet og retsstaten samt til målsætningen om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder« (artikel 177).
As regards develop­ment cooperation, the TEC states that 'Commu­nity policy ... shall contribute to the general objective of developing and consolidating democracy and the rule of law, and to that of respecting human rights and fundamental free­doms' (Article 177).
På Unionsplan er flere fora eller institutioner involveret i menneskerettighedsspørgsmål
At Union level, several bodies or institutions are involved in human rights matters: while the Commission, the European Council and the Council play a primary role in the process of policy direction, decision­making and imple­mentation, the respective roles of the European Parliament, the European Court of Justice and the Ombudsman also deserve to be highlighted.
I traktaten om Den Europæiske Union (TEU) hed der det i artikel 2, at et af Unionens mål er »at styrke beskyttelsen af medlemsstaternes statsborgeres rettigheder og interesser« og »at bevare og udbygge Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«.
Article 2 of the Treaty on European Union (TEU) states that one of the objectives of the Union is to: 'strengthen the protection of the rights and inter­ests of the nationals of its Member States' and 'to maintain and develop the Union as an area of free­dom, security and justice'.
Desuden hedder det i artikel 6, stk. 1, at Den Europæiske Union »bygger på principperne om frihed, demokrati og re spekt for menneskerettighederne og de grund læggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til fælles«.
Also, Article 6(1) states that the European Union 'is founded on the prin­ciples of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, principles which are common to the Member States'.
I henhold til artikel 6, stk. 2, skal Unionen respektere »de grundlæggende rettigheder, saledes som de garanteres ved (...Convention [Europarådets konvention] til be skyttelse af menneskerettigheder og grund læggende frihedsrettigheder (...), således som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, som generelle principper for fællesskabsretten.« (Artikel 6, stk. 2, hvis anvendelse er underkastet Domstolens kontrol, for så vidt angår institutionernes handlinger).
Under Article 6(2) the Union is bound to respect 'fundamental rights, as guaranteed by the (...)
Selv om det er Kommissionen, Det Europæiske Råd og Rådet, som spiller den førende rolle i udviklings-, beslutnings- og gennemførelsesprocessen, fortjener også Europa-Parlamentets, Domstolens og Ombudsmandens rolle at blive fremhævet.
Convention (of the Council of Europe) for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (...), and as they result from the consti­tutional conditions common to the Member States, as general principles of Community law' (Article 6(2), the application of which is subject to control by the Court of Justice as regards action by the institutions).