natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De initiativer, der er iværksat, kan kun gennemføres med held, hvis: borgere og organisationer (f.eks. lokalmyndigheder) inddrages i en tosidet, brugerbaseret og myndighedsstøttet proces der indføres nye lovgivningsmønstre med afsæt i en social dialog på lokalplan der træffes enighed om og bakkes op om at integrere flere forskellige aktører og institutioner i tværfaglige partnerskaber der oprettes »ad hoc-samrådsstrukturer« (f.eks. tidskoordinationskontorer i Italien) der anvendes værktøjer til indsamling af bestemte data.
The implementation and the success of the initiatives undertaken rely on: the participation of citizens and organisations (such as local authorities) in a dual bottom-up/top-down process; new patterns of regulation based on social dialogue at local level; the agreement and commitment to integrate multiple actors and institutions into cross-departmental partnerships; the setting up of ad hoc 'concertation' structures (Time Offices in Italy); and the use of specific data-collecting instruments.
Resultaterne er: modernisering af adgangen til offentlige administrationstjenester (så man kan nøjes med at henvende sig ét sted) udvidelse af åbningstiderne inden for de forskellige tjenester indførelse af »fælles« åbningstider samordning af åbningstider for forskellige offentlige/private tjenester udbygning af lokaldemokratiet.
The outcomes: modernisation of public administration service delivery (one-stop agencies); extension of opening hours of services; creation of 'common' times; coordination of opening hours of various public/private services; and development of local democracy.
DETEUROPÆISKE INSTITUT til Forbedring af Leve- og Arbejdsviikårene
EUROPEAN FOUNDATION for the Improvement of Living and Working
Der er mange forskellige årsager til den stigende interesse for tidsproblemer og -politikker i Europa:
The reasons explaining the growing interest in time issues and time policies in Europe are multifold.
• Den generelle økonomiske udvikling har bevirket, at samfundet ikke længere er industribaseret, men servicebaseret.
• General economic development has been shifting from the industrial to the service society.
Der foregår en gennemgribende teknologisk omlægning. Begge disse tendenser har tids- og stedrelaterede konsekvenser.
A huge process of technological change is under way.
Organisationen af tiden spiller en altafgørende rolle for serviceøkonomien; tidsmæssigt produceres tjenesteydelser, når de skal bruges; den nye informations- og kommunikationsteknologi gør afstand til en mindre væsentlig faktor og øger dermed bevidstheden om tidsfaktoren.
Organisation of time plays a crucial role in the service economy; service production temporally coincides - uno actu - with service consumption; new information and communication technologies tend to reduce distances and speed up time perceptions.
• De fleste europæiske lande har en høj arbejdsløshed.
• Most European countries show a high rate of unemployment".
Det indvirker umiddelbart på arbejdstidspolitikkerne.
This situation has an immediate impact upon working-time policies.
• Globaliseringen betyder, at økonomierne skal være mere konkurrencedygtige, og det har i forening med nedsættelser i arbejdstiden medført, at man overalt gør arbejdstiden mere fleksibel.
• Globalisation is necessitating the enhancement of economies' competitiveness, and has thus triggered, together with a working-time reduction, an avalanche of working-time flexibilisation.
• Samtidig med den mere fleksible arbejdstid indfører man nye jobtyper, som først og fremmest medfører løse og usikre stillinger.
• Working-time flexibilisation goes alongside the emergence of new forms of labour, which mainly entail discontinuous and precarious jobs.
Der er ingen tvivl om, at tiden er blevet en af de vigtigste faktorer i hverdagen nu til dags.
There is no doubt that time has become one of the most important issues of modern, everyday life.
Selv om tendensen går i retning afkortere arbejdstider og mere fritid, har borgerne — både kvinder og mænd — konstant en fornemmelse af, at de får mindre og mindre »tid«, og at de hele tiden er »under pres«. »De grå tidstyve« i Michael Ende's bog »Momo« er tilsyneladende blevet til virkelighed.
Despite tendencies towards a reduction of working time and the increase of 'leisure' time, citizens -women and men - have the constant feeling of having less and less 'time', of being under permanent 'stress'. Michael Ende's fictional work 'Momo', with the 'grey gentlemen' stealing time, seems to have become reality.
Vi bliver mere og mere opmærksomme på, hvordan vores livskvalitet forringes, når vi skal holde stille i trafikpropper, vente i kø og stå uden for lukkede forretninger, biblioteker og myndighedskontorer.
We are growing more and more aware of the losses in quality of life that we suffer in traffic jams, in waiting in queues, and in standing outside closed shops, libraries and administrations.
Men vi bliver også opmærksomme på, at noget trækker i den modsatte retning: at borgerne kæmper imod »tidstyveri« og for »selvbestemmelse over tiden« og »positiv tid«.
But we are also becoming aware of an opposing force: that citizens are standing up against 'time theft', and for 'time sovereignty' and 'time welfare'.
Den italienske model »tempi della città« ligger til grund for konceptet »tiden i byen«, som er et af de nyeste udtryk for det ønske, der efterhånden opstår om selvbestemmelse over tiden.
The Italian 'tempi della città' model is the basis for the 'times of the city' concept which is a recent expression of the newly emerging desire for selfdetermination in the field of time.
Hvad nytter det at være omgivet af rigdomme og brugsgenstande, hvis vi ikke kan udnytte dem ordentligt, fordi vi ikke har tid? »Tiden i byen« indebærer ikke noget løfte om en ny Paradisets Have — blot et løfte om en demokratisk og solidarisk tilgang til opbygning og styring, hen imod en »humanisering« af hverdagens tidsmønstre i bymiljøet, så de indrettes efter indbyggernes behov og ønsker. Dette løfte — og de første skridt til opfyldelsen heraf— er emnet for denne rapport.
What use being surrounded by riches and commodities, if we are not able to make proper use of them because we have no time? The 'times of the city' approach does not promise a new paradise - but it does promise a democratic and solidarist approach towards cultivating and controlling, towards 'humanising' the everydaylife time structures in the urban environment, by adapting them to the needs and desires of the inhabitants.
Ændringer, som ligger til grund for bytidsplanlægning
Changes which trigger urban time planning
• Forholdet mellem kønnene ændrer sig, så der kommer stadig flere kvinder ud på arbejdsmarkedet, og det sætter i stigende omfang spørgsmålstegn ved (men har endnu ikke medført nogen grund læggende ændring i) den traditionelle arbejdsdeling i hjemmet, på arbejdspladsen og i samfundet som helhed.
• The gender relations change, with a growing number of women participating in the labour market, increasingly challenges (though does not yet overcome) the traditional division of labour in households, working life, and society.
• Individualiseringen og pluraliseringen af livsstilene, som udmønter sig i flere og flere enlige, fraskilte, enlige forældre osv., begrænser mere og mere den »problemløsende kapacitet« i de traditionelle sociale netværk (f.eks. familien, nabolaget osv.).
• Individualisation and pluralisation of lifestyles, with an increasing number of singles, divorcees, single parents, etc., are continuously diminishing the 'problem-solving capacity' of traditional subsidiary networks (like family, neighbourhoods, etc.).
Italien er det første land, hvor man har truffet foranstaltninger til at indføre en sammenhængende tidspolitik på generel basis.
• Simultaneously, public services provided by the state on a local level are changing their roles.
I andre EU-lande er man derimod først nu ved at begynde på det (Frankrig, Nederlandene og i særlig grad Tyskland) eller endnu ikke gået i gang (Finland).
The impact of the fiscal crisis and the need for modern isation and restructuring of public administrations are paramount.
Men undersøgelsen viser ikke desto mindre, at tiden i alle de lande, som undersøgelsen omfatter, er blevet et vigtigt hensyn i byområdernes overvejelser, debatter, planlægningstiltag og andre tiltag. Denne nye politik fokuserer på tid.
New efforts can be observed to achieve new quality standards and citizenorientation of the performance of the public sector; frequently, these processes are accompanied by new forms of local participation and cooperation.
Bytidspolitikker indebærer desuden en ny type politik: Tidspolitikker bliver en stadig vigtigere faktor for borgernes livskvalitet, og de betragtes derfor som en demokratisk og tværfaglig grundproces.
In contrast, other Member States of the European Union are only just beginning (France, the Netherlands, and, more so, Germany) or have not yet started (Finland).
Derfor forudsætter sådanne politikker nye former for inddragelse: f.eks. borgerfora, forsøgsmodeller, lokalsamfundsbaserede analyser og tværfagligt samarbejde mellem forskellige led i lokaladministrationen.
Nevertheless, the study shows that time has become a major topic in urban reflection, discourse, planning and action in all the countries discussed here.
• Samtidig far de offentlige tjenester, som leveres af staten på lokalplan, en anden rolle.
The contents of this new policy focus on time issues.
Statens budgetproblemer og behovet for en modernisering og omlægning af de offentlige administrationer er af altoverskyggende betydning.
Moreover, a new form of policy goes alongside urban time policies: time policies are increasingly important from the point of view of the citizens' quality of life and are regarded as a democratic and cross-sectional transversal process.
Der træffes nye tiltag for at gøre den offentlige sektor bedre og mere brugervenlig; disse processer følges ofte af nye former for inddragelse og samarbejde på lokalplan.
This is why such policies require new forms of participation: e.g. citizens' forums, model experiments, surveys within the community and interdisciplinary cooperation between the various branches of the local administration.
I alle fem lande fandt man tidspolitikker inden for områder, som vedrører borgernes hverdag.
In all five countries we discovered time policies in areas that concern the everyday life of citizens.
Der er en generel tendens i retning af deregulering og decentralisering.
In general, there is a trend towards both deregulation and decentralisation.
Efterhånden som reguleringen af arbejdstiderne flyttes til virksomhedsniveau, ændrer den statslige regulering sig fra nationalt ti! kommunalt og/eller regionalt plan — det gælder
As the regulation of working hours tends to be transferred to the firm level, state regulation shifts from national to municipal and/or regional level - in the cases of school hours (Italy, Finland, France in an experimental way), and of childcare facilities and shop opening (Finland and
I Modena aftalte kvindelige butiksindehavere indbyrdes, i et forum under navnet »den venlige by«, en rotationsordning med lange åbningstider for fødevarebutikkerne i de forskellige distrikter.
Modena, the friendly city In Modena, within a forum known as the friendly city, women shopkeepers agreed among themselves a rota of late evening opening hours for grocery shops in the various districts.
I 1994 blev der også udarbejdet og underskrevet en mobilitetspagt med ikke mindre end 30 deltagerorganisationer (fra hyrevognsforbundet til husmoderforeningerne, handelskammeret og tre fagforeninger), som skulle afhjælpe problemer i byens rytme som følge afalle typer transport- og trafikproblemer.
In 1994, a mobility pact was also agreed and signed by no less than 30 social representatives (from the taxi-drivers' association to housewives' federations, the chamber of commerce and three trade unions), tackling the issue of urban schedules in the light of all conceivable transport and traffic problems.
Alle de nationale rapporter tilkendegiver uoverensstemmelser mellem åbningstiderne som følge af manglende samordning mellem indbyrdes afhængige funktioner.
All national reports mention time conflicts that result from a lack of synchronisation between interdependent schedules.
Der er således ingen politikker til samordning af f.eks. arbejdstider og åbningstider for eksempelvis skoler, daginstitutioner og offentlige og private tjenester.
In particular, policies are missing which establish linkages between working time and other schedules - such as the hours of school, childcare, and private and public services.
Et af de få forsøg på at fremme tiltag på nationalt plan i denne forbindelse er det nederlandske udvalg vedrørende åbningstider. Som led i »tiden i byen« fastlægges denne type samordning på lokalt plan.
One of the rare attempts to promote action at a national level is the Dutch Commission for the Schedule of the Day.
Derfor fokuserer undersøgelsen på dette plan.
Which is why the study has focused on this level.
Som led i denne model forlænges arbejds/åbningstiderne fra 8 til 12 timer om dagen ved at indføre to »skiftehold« på hver 6 timer.
This model involves the lengthening of the operating/opening hours from 8 to 12 hours a day through the implementation of two shifts of 6 hours.
Målsætningen er at effektivisere personalets arbejde, øge arbejdstagernes velfærd og give bedre mulighed for arbejdsdeling.
The aims are increased efficiency in the employees' work, the enhancement of the well-being of the employees, and work-sharing.
Programmet er iværksat og finansieret af regeringen og har kørt som forsøgsordning både i private virksomheder og enkelte kommuner.
Launched and financed by the government, this programme has been trialled both in private finns and in some municipalities.
I byen Kemi omfattede forsøget f.eks. hjemmeservice (serviceydelser for ældre i egen lejlighed eller familier med forbigående behov for hjælp med rengøring, indkøb, madlavning osv.).
In the town οι Kerni, for instance, the experiment was carried out in the public services for domestic work (services for elderly people living in their own flats or families needing temporary help in cleaning, shopping, preparing food, etc.).
Forsøgsordningen vurderedes at have en positiv indflydelse på de 14 deltagende arbejdstageres psykiske overskud og arbejdsindsats.
The evaluation of the experiment reported a positive influence on the ability to cope and the capacity for work of the 14 employees involved in the experiment.
Resultaterne var så gode, at byen udvidede forsøgsordningen til at omfatte 250 arbejdstagere.
The results were so positive that the town extended the experiment to 250 employees.
Områder og temaer Der er syv indsatsområder, som ligger til grund for indholdet — dvs. temaet — i projekterne.
Areas and issues at stake Seven areas of action are shaping the contents - the subject matter- of the projects.
Tre af dem er mere udbyggede end de øvrige.
Three of them are more developed than the others.
Udvalget vedrørende Åbningstider Dette udvalg blev oprettet i 1997 af det nederlandske social- og arbejdsministerium, og det har til opgave at finde løsninger på problemer med samordning af tider og steder.
Commission for the Schedule of the Day Set up in 1997 by the Dutch Ministry of Social Affairs and Employment, this Commission is trying to find solutions for time-space synchronisation problems.
Man fokuserer især på børnefamilier, hvor begge forældre arbejder, enlige forældre og enlige, fordi disse grupper ofte berøres af denne type problemer.
It is especially inter­ested in two-income households with children, one-parent families and single person households, because these groups often experience time-space synchronisation problems.
Der er iværksat to pilotprojekter i Utrechtområdet som led i udvalgets arbejde.
Two pilot projects have been carried out in the area of Utrecht in the frame of this Commission.
Begge projekter sigter mod at gøre det lettere at kombinere disse opgaver ved at indføre fleksible åbningstider i daginstitutioner.
Both try to help task combiners to solve their time and space problems through the introduction of flexible opening hours in childcare facilities.
Casestudier De nationale rapporter koncentrerer sig hovedsagelig om nyskabende bypolitikker.
• Municipal administration and public services.
De fleste af dem har til formål at samordne de forskellige tider og få dem til at passe bedre ind i borgernes hverdag. De nationale rapporter analyserer 23 byer og et større område (i den nederlandske provins Zuid-Holland).
This concerns the rescheduling of opening hours in particular.
I visse områder havde man mere end ét projekt, og derfor blev der i alt undersøgt 33 projekter.
Another approach lies in the decentralisation of services in city quarters (Hamburg, Lille), or the implementation of one-stop agencies (Bremen).
• Kommunal administration og offentlige tjenester.
Case studies The national reports mainly concentrated on innovative urban policies.
Projekterne kan omfatte alle kommunale kontorer — f.eks. i Rom — eller en bestemt serviceydelse — f.eks. søndagsåbent på folkebibliotekerne i Amsterdam.
Twenty-three cities and one area (a province in South Holland) were analysed in the national reports.
En anden indfaldsvinkel er at decentralisere tjenester i bestemte bydele (Hamburg og Lille) eller at indføre ordninger, hvor man kun behøver at henvende sig til ét kontor (Bremen).
As some areas undertook more than one project, the total number of projects studied came to 33.
Et sidste tema er personorienterede tjenester — f.eks. hjemmeservice i Finland og Frankrig.
- like the home services in Finland and France.
I de fleste tilfælde hænger de to sidste projekttyper sammen; der er som regel sammenfald mellem disse projekter og brugen af ny informations- og kommunikationsteknologi (fjernadgang).
In most cases, the last two approaches are linked together; they generally coincide with the use of new information and communication technology (distant access).
Sigtet med en sådan politik er: at gøre de offentlige tjenester bedre og mere effektive; at gennemføre ligestilling; at imødegå den udfordring, en privatisering indebærer, ved at gøre de offentlige tjenester mere produktive.
The aims of these kinds of policies are: the improvement of quality and efficiency of public services; the implementation of equal opportunity policies; and to respond to the challenge of privatisation via an increase in the productivity of public services.
Projekternes baggrund og anvendelsesområde Nogle af projekterne består i at gennemføre en national politik på lokalt plan (Finland, Frankrig og Nederlandene). Andre projekter udspringer imidlertid af lokale tiltag (hovedsagelig i Italien og Tyskland).
The origin and field of application of the projects Some of the projects consist of the local implement­ation of a national policy (Finland, France and the Netherlands).
I den første kategori har dét, at der allerede var et nationalt program og adgang til finansiel støtte, generelt været de lokale aktørers incitament til at engagere sig i denne type projekt.
In the first category, the existence of a national programme and of financial support generally has been an incentive for local actors to commit themselves to this kind of project.
Ti af ordningerne vedrører samordning af åbningstiderne i skoler og daginstitutioner.
Ten cases concern the coordination of the opening hours of school and childcare facilities.
Det er — sammen med politikker vedrørende arbejdstid og omlægning af åbningstiderne i offentlige tjenester — det vigtigste aspekt af tidsplanlægning i byen.
This is the most important field of urban time planning - besides working-time policies and rescheduling public service hours.
Det vigtigste hensyn her er behovet for at forene et nyttigt arbejde med familielivet.
The crucial issue here is the need to reconcile gainful work with family tasks.
Forældrene gør en stor indsats for at få puslespillet til at gå op, samtidig med at arbejdskraften skal være mere fleksibel, og der kommer flere kvinder i arbejde (Tyskland, Nederlandene).
Parents try hard to manage their time/space 'puzzles', caused by the flexibilisation of labour and increasing female employment (Germany, the Netherlands).
Generelt følges ændringen i skolernes åbningstider af andre nye funktioner — f.eks. pasningsordninger, sportsaktiviteter, muligheder for at købe mad og kulturelle tilbud — som supplement til skolens uddannelsesrolle.
Generally the change in school hours goes alongside the effort to add other functions - like care, sport, catering, and culture - to the 'educative' function of the school.
Det indebærer en forøgelse af børnenes autonomi.
This implicitly leads to an increase in children's autonomy.
I andre tilfælde er der flere forskellige målsætninger med projekterne.
In other cases, projects have multifold aims.
I Italien tilstræber man med
In Italy, for example, schooloriented policies simultaneously try: (i) to avoid
Nogle projekter har som anvendelsesområde en geografisk dimension (idet projekterne berører byen eller bydelen).
Some projects have, as their field of application, a spatial dimension (the project concerns the city or an area of it).
Nogle tager udgangspunkt i bestemte tjenester (åbningstider i skoler og daginstitutioner, offentlige tjenester, transport osv.).
Others are service based (school hours or childcare facilities, public services, transportation, etc.).
Andre vedrører bestemte målgrupper i befolkningen (f.eks. udearbejdende mødre i Tyskland og Italien, børnefamilier med to udearbejdende forældre i Nederlandene).
Yet others concern a certain target group within the population (e.g. working mothers in Germany or Italy, two-income households in the Netherlands).
I Italien har man opstillet en metode for »tiden i byen« — en helheds- og systemorienteret tilgang, som kan bruges til mange forskellige anvendelser i byområderne.
In Italy there is a 'times of the city' methodology - a holistic and systemic approach that allows for implementation in different urban fields of application.
skoleorienterede politikker både: a) at undgå trafikpropper, idet åbningstiderne inden for en bydel spredes over et bredere tidsrum; b) at forbedre familiernes levevilkår og c) at integrere skoler og daginstitutioner i bydelen og dermed genopbygge det sociale tilhørsforhold (idet skolegårde eller kantiner åbnes for folk fra bydelen, f.eks. i Bolzano, Bremen og Saint Denis).
traffic congestion via the desynchronisation of opening hours in the same quarter; (ii) to improve the living conditions of families; and (iii) to integrate school or childcare facilities into the neighbourhood and thus rebuild the social bond (opening up of school yards or dining halls to the neighbourhood, like in Bolzano, Bremen, St Denis).
Arbejdstidsnedsættelser i Yzeure I denne lille franske by har omlægningen fra 40timers uge til 35 timers arbejde om ugen for kommunalt ansatte resulteret i nye stillinger og en politik om at tilbyde nye tjenesteydelser (og nye åbningstider).
Working-time reduction in Yzeure In this small French town, the shift from a 40hour regime to a 35-hour working week for municipal employees has resulted in job creation and in a policy to provide new services (and new opening hours).
Byens borgmester indgik i 1981 en solidaritetskontrakt med regeringen, og dermed kunne han sætte ledige i arbejde og opfylde borgernes ønsker om nye tjenesteydelser: børnepasningsfaciliteter, længere åbent på myndighedskontorer, oprettelse af kulturområder, serviceydelser for ældre, f.eks. madudbringning, hjemmeservice og lign.
The signature in 1981 of a Solidarity Contract with the government has helped the mayor to hire unemployed people and to respond to the citizens' demands for new services: childcare facilities; extension of opening hours of administrative offices; creation of cultural spaces; services for elderly people, like meals at home, and services for household maintenance, etc.