natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deoverordnede funktionsspecifikationer (General Functional Specifications) til Target2, som blevgodkendt af Styrelsesrådet i juli 2004, er enoverordnet beskrivelse af systemets ydelser ogfunktioner samt it-arkitekturen.
The General Functional Specifications(GFS) for TARGET2, which were approved bythe Governing Council in July 2004, describeon a general level the features and functions ofthe system as well as its IT architecture.
Target2 kan tilbyde omfattende likviditetsstyring, som giverkreditinstitutterne bedre mulighed for at styrederes eurolikviditet. En deltager, der bruger forskellige betalings- og værdipapirafviklingssystemer med afvikling i centralbankpenge, har fxmulighed for at afvikle sådanne positioner via enenkelt RTGS-konto i Target2. For kreditinstitutter i euroområdet, som har RTGS-konti hos centralbanker i euroområdet, kan Target2 desudentilbyde pooling af intradag likviditet.
On the basis of the GFS, the Eurosystem ispreparing the User Detailed Functional Specifications (UDFS), which describe thefeatures and functions of TARGET2 at thelevel of detail required for the start of thetechnical development and implementationwork.
Eurosystemet arbejder på at etablere et so-
As was the case for the GFS, the UDFShave been intensively discussed with TARGET
Værdien af grænseoverskridende sikkerhedsstillelse i eurosystemet steg fra 305 mia. euro i december 2003 til 370 mia. euro i december 2004.Samlet set udgjorde grænseoverskridende sikkerhed ved udgangen af 2004 43,89 pct. af densamlede sikkerhedsstillelse til eurosystemet.Disse tal bekræfter tidligere års tendens til en stigende integration på de finansielle markeder ieuroområdet og en større tilbøjelighed blandtmodparterne til at have aktiver udstedt i andreeurolande i deres porteføljer.
Eligible assets may be used across nationalborders to collateralise all types of Eurosystemcredit operation by means of the correspondentcentral banking model (CCBM) or througheligible links between EU securities settlementsystems (SSSs). The CCBM is provided by the Eurosystem, while eligible links are a marketled solution.
Et andet vigtigt arbejdsområde i 2004 var udvikling af en governance-struktur for Target2 og påbaggrund heraf etablering af en effektiv projektorganisation for de næste projektfaser (udvikling, test og migrering).
Another major area of work in 2004 was thedevelopment of the governance structure for TARGET2 and, on the basis of this, aneffective project organisation for the nextproject phases (development, testing andmigration).
Styrelsesrådet godkendte de interne regler for den fælles ledelse af Target2.
The Governing Council approvedinternal rules concerning the commongovernance of TARGET2.
De definerer rolle- og ansvarsfordelingen i Target2 mellem henholdsvis Styrelsesrådet,gruppen af centralbanker i euroområdet og de tre NCBer, der udvikler og driver systemet.
These define theroles and responsibilities in the TARGET2project of, respectively, the Governing Council, the full group of euro area centralbanks and the three NCBs building andoperating the system.
Denvalgte governance-struktur og projektorganisation vil sikre dels en effektiv planlægning af udviklingsarbejdet i projektfasen, dels at centralbankerne i euroområdet fortsat involveres ipassende omfang og får mulighed for at kontrollere processen efter lanceringen af Target2.
The chosen governancestructure and project organisation will ensureboth the effective organisation of thedevelopment work in the project phase and anappropriate level of continued involvement andcontrol by all euro area central banks after thelaunch of TARGET2.
KORRESPONDENTCENTRALBANKMODELLENCCBM var fortsat den vigtigste kanal til overførsel af grænseoverskridende sikkerhed og tegnedesig for 35,37 pct. af den samlede sikkerhedsstillelse til eurosystemet i 2004. Aktiver forvaltetvia CCBM steg fra 259 mia. euro ultimo 2003 til298 mia. euro ultimo 2004.
THE CORRESPONDENT CENTRAL BANKING MODELThe CCBM has remained the main channelfor transferring crossborder collateral. Itaccounted for 35.37% of the total collateralprovided to the Eurosystem in 2004.
Udviklingen af software og etableringen af itinfrastrukturen i Target2 skal gennemføres i2005.
The development of software and theestablishment of the IT infrastructure for TARGET2 will be carried out in 2005.
De første testaktiviteter i centralbankerneer planlagt til begyndelsen af 2006.
Firsttesting activities with the central banks areplanned to start in early 2006.
Target-bru-gerne skal migrere til Target2 i flere hold på forskellige forud fastsatte datoer. Hvert hold kommer til at bestå af en gruppe af nationalebanksektorer, og migreringsprocessen kommertil at vare flere måneder, hvor nuværende Targetkomponenter og det nye system eksisterer sideom side.
TARGET userswill migrate to TARGET2 in different wavesand on different predefined dates.
En sådan gradvis migrering skal planlægges, så projektrisikoen mindskes.
The phased migration willbe organised in a way which minimises projectrisk.
2.3GRÆNSEOVERSKRIDENDE SIKKERHED
Other important considerations when
Depotbanker spiller ofte en vigtig rolle i CCBMsbehandlingsproces ved at overføre sikkerhedenpå modpartens vegne.
By the beginning of 2004 NCBs had, as aresult of enhancements made in 2003,already achieved the objective of performinginternal CCBM procedures within an hour,provided that counterparties (and their
I januar 2004 blev dergennemført en "bedste praksis" for depotbanker,som er involveret i CCBM-transaktioner.
ECB Annual Report 2004
Dennebedste praksis er udarbejdet af de store europæiske sammenslutninger af kreditinstitutter og hartil formål at optimere CCBMs effektivitet.
Collateral held through links increased from46 billion in December 2003 to 72 billion in December 2004, but represented only 8.5% ofthe total collateral, crossborder and domestic,held by the Eurosystem.
Markedsdeltagernes bestræbelser på at gennemføredenne bedste praksis har også bidraget til at NCBerne nu kan udføre deres interne CCBM-procedurer inden for en time.
custodians) submitted their instructionscorrectly.
Overskridelse afdenne benchmark-frist på en time kan dog accepteres under visse omstændigheder, fx på tidspunkter med spidsbelastning.
The Eurosystem is investigatingfurther improvements and alternatives forthe efficient and safe use of cross-bordercollateral.
Belånbare aktiver kan bruges som grænseoverskridende sikkerhed for alle kreditoperationer ieurosystemet ved hjælp af korrespondentcentralbankmodellen (CCBM) eller via godkendte linksmellem værdipapirafviklingssystemer i EU.CCBM udbydes af eurosystemet, mens de godkendte links er en markedsbaseret løsning.
Custodian banks often play an important role inthe CCBM processing chain by deliveringcollateral on behalf of counterparties.
GODKENDTE LINKS MELLEM VÆRDIPAPIRAFVIKLINGSSYSTEMER Værdipapirafviklingssystemer kan forbindes vedhjælp af kontraktbaserede eller operationelle aftaler med henblik på grænseoverskridende overførsel af aktiver mellem systemerne.
ELIGIBLE LINKS BETWEEN SECURITIESSETTLEMENT SYSTEMSSSSs can be linked by means of contractual andoperational arrangements to allow the crossborder transfer of eligible securities betweensystems.
Når værdipapirerne er overført via sådanne links til andreværdipapirafviklingssystemer, kan de anvendesefter lokale procedurer nøjagtig som indenlandsksikkerhed.
Once eligible securities have beentransferred via such links to another SSS, theycan be used through local procedures in thesame way as any domestic collateral.
I øjeblikket har modparterne adgangtil 59 links, hvoraf kun et begrænset antal anvendes aktivt til overførsler i forbindelse med eurosystemets kreditoperationer.
There arecurrently 59 links available to counterparties,of which only a limited number are activelyused in transfers related to Eurosystem creditoperations.
Desuden dækkerdisse links kun dele af euroområdet.
Furthermore, these links onlycover part of the euro area.
Links ergodkendt til eurosystemets kreditoperationer,hvis de lever op til eurosystemets ni brugerstandarder3, som vedrører kravene til centralbankernes afvikling af deres operationer i værdipapirafviklingssystemerne. Eurosystemet vurderernye links eller forbedringer af godkendte links iforhold til disse standarder.
Links becomeeligible for Eurosystem credit operationsif they fulfil the Eurosystem’s nine userstandards3 which focus on the requirements ofcentral banks when settling their operations in SSSs.
I 2004 blev tre nuværende godkendte links forbedret, og alle fik enpositiv vurdering.
In 2004 three existing eligible linkswere enhanced and positively assessed.
3SEDLER OG MØNTER
3 BANKNOTES AND COINS
EFTERSPØRGSEL EFTER EUROSEDLER OG -MØNTEREfter en årlig vækst på 22 pct. i 2003 steg værdien af cirkulerende eurosedler med 15,0 pct. i2004 fra 436,1 mia. euro til 501,3 mia. euro.
DEMAND FOR EURO BANKNOTES AND COINSFollowing an annual growth rate of 22% in2003, the value of euro banknotes in circulationincreased by 15.0% in 2004, from 436.1 to501.3 billion.
Antallet af cirkulerende eurosedler steg med 6,8pct. (i forhold til 10,1 pct. i 2003) fra 9,0 mia. til9,7 mia. Figur 37 viser udviklingen i værdien afcirkulerende nationale sedler og eurosedler i perioden 2000-04, mens figur 38 viser udviklingeni antallet af cirkulerende eurosedler siden sedlernes indførelse.
The number of euro banknotesin circulation increased by 6.8% (comparedwith 10.1% in 2003), from 9.0 to 9.7 billion.Chart 37 shows the development of nationalbanknotes and euro banknotes in circulationin terms of value between 2000 and 2004.Chart 38 illustrates the development of thenumber of euro banknotes in circulation sincetheir introduction.
har der været en kraftig stigning i efterspørgslenefter 10- og 20-eurosedler, dvs. de seddelværdier, som hovedsagelig anvendes til kontanttransaktioner i hverdagen.
Overall growth in the number of 5, 10, 20and 200 banknotes in circulation has beenvery moderate since the introduction of thebanknotes in 2002, although developmentsmay vary between countries.
50-eurosedlen vistebåde forholdsvis kraftig vækst og sæsonudsving.Cirkulerende 5- og 100-eurosedler har derimodkun vist moderate sæsonudsving, mens cirkulerende 200- og 500-eurosedler ikke viste nogetsæsonmønster.
In the case of the50 banknote, both fairly high growth andseasonal fluctuations have been recorded. Bycontrast, the circulation of the 5 and 100banknotes has shown only moderate seasonalvariation, while that of the 200 and 500banknotes has followed no seasonal pattern atall.
Det står klart, at alene efterspørgslen med henblik på transaktioner inden foreuroområdet ikke kan forklare den vedvarendestigende tendens i efterspørgslen efter disse seddelværdier, men at andre faktorer også må spilleen rolle.
It is clear that demand for transactionpurposes within the euro area alone does notexplain the lasting upward trend in demand forthese denominations, but that other factorsmust also play a role.
En af disse faktorer er tilsyneladendeden stigende internationale efterspørgsel eftereurosedler.
One such factor seemsto be the growing international demand foreuro banknotes.
Nyere analyser tyder på, at omkring10-15 pct. af de cirkulerende sedler holdes udenfor euroområdet. En anden faktor er offentlighedens hamstring, især på grund af de lave renter.
Recent analyses suggestthat around 10% to 15% of the banknotesin circulation are held outside the euro area.Another factor is hoarding by the public,partially influenced by the low level of interestrates.
Værdien af sedler i omløb er steget kraftigereend antallet lige siden euroens indførelse, hvilketafspejler den særligt stærke vækst i antallet afcirkulerende sedler med høj pålydende værdi.
The value of banknotes in circulation has risenmore steeply than the number ever sincethe cash changeover, which reflects theparticularly strong increase in the number ofhigh-denomination banknotes in circulation.Chart 39 shows the development of eurobanknotes in circulation by denominationbetween 2002 and 2004.
Figur 39 viser udviklingen i cirkulerende eurosedler efter seddelværdi i perioden 2002-04.
The strongest increasein demand in 2004 was for the 500 banknote,at 28.4%.
I 2004tegnede 500-eurosedlen sig for den kraftigste efterspørgselsvækst, nemlig 28,4 pct. Der var ogsåmeget kraftig efterspørgsel efter 50- og 100eurosedlen, som steg med henholdsvis 12,4 pct.og 13,5 pct.
Demand was also very strong forthe 50 and 100 banknotes, which sawcirculation growth rates of 12.4% and 13.5%respectively.
I 2004 steg værdien af cirkulerende euromønter(dsv. nettocirkulation ekskl. NCBernes beholdninger) med 9,1 pct. fra 14,1 mia. euro til 15,3mia. euro.
During 2004 the value of euro coins incirculation (i.e. the net circulation excludingstocks held by NCBs) increased by 9.1%, from14.1 billion to 15.3 billion.
EUROSYSTEMETS HÅNDTERING AF EUROSEDLERIndskud og hævning af eurosedler har ligget retstabilt for alle euroområdets NCBer siden 2.kvartal 2002.
BANKNOTE HANDLING BY THE EUROSYSTEMDeposits and withdrawals of euro banknoteshave been quite stable for all euro area NCBssince the second quarter of 2002.
Udsving i de månedlige indskud oghævninger afspejler overvejende de sædvanligesæsonudsving i efterspørgslen efter sedler.
Fluctuationsin the monthly deposits and withdrawalsmainly reflect the usual seasonal variations inbanknote demand.
Alt i alt er det tydeligt, at antallet af forfalskninger (594.000 i 2004) er lavt i forhold til det gennemsnitlige antal ægte sedler i cirkulation (8.9mia. i 2004). Offentligheden kan fortsat trygt
COUNTERFEIT EURO BANKNOTESHaving risen steadily in 2002 and much of2003, the rate of euro banknote counterfeitingis now relatively stable.
Euroområdets NCBer behandlede i alt 29,4 mia.eurosedler i 2004, hvilket svarede til tallet for2003. Mellem januar og december 2004 blev derudstedt i alt 30,4 mia. sedler, og 29,7 mia. blevreturneret til NCBerne.
From the last quarterof 2003 to the end of 2004, an average ofaround 50,000 counterfeits were recoveredfrom circulation each month, with seasonalfluctuations coinciding with those of genuinebanknotes, for example during holiday periods.The total number of counterfeits received by National Analysis Centres (NACs)4in 2004was 594,000.
Returfrekvensen foreurosedler, målt som forholdet mellem sedler i NCBernes besiddelse og cirkulerende sedler, harværet forholdsvis stabil siden 2002 og var i 2004ca. 3,4 gange om året.
This represents an increase of7.8% compared with 2003, which issubstantially lower than the growth rateobserved one year earlier.
3.2FORFALSKNING AF EUROSEDLER OG BESKYTTELSE MOD FORFALSKNING
Chart 40 shows thetrend in counterfeits recovered from
FALSKE EUROSEDLEREfter at være steget støt i 2002 og størstedelen af2003 er antallet af falske eurosedler nu forholdsvis stabilt.
A total of 29.4 billion euro banknotes wereprocessed by euro area NCBs in 2004, whichwas similar to the figure for 2003.
Fra 4. kvartal 2003 til slutningen af2004 er der gennemsnitligt fundet 50.000 forfalskninger hver måned, med sæsonudsving svarende til de ægte eurosedlers, fx i ferieperioder.
The returnfrequency of banknotes, measured as the ratioof banknotes deposited at NCBs to the numberof banknotes in circulation, has remainedrelatively stable since 2002 and in 2004 stoodat around 3.4 times a year.
Ialt modtog de nationale analysecentre (NAC)4594.000 falske eurosedler i 2004, dvs. en stig-
3.8 billion unfitbanknotes were destroyed in 2004.
stole på euroens sikkerhed.
circulation, with figures taken at half-yearlyintervals since the banknotes were launched.
Den er stadig en godtbeskyttet valuta, både i kraft af de avanceredesikkerhedselementer og de effektive europæiskeog nationale retshåndhævende myndigheder.
Table 14 shows that the 50 banknote remainsthe counterfeiters’ biggest target, althoughsome evidence emerged during the year thatorganised crime is increasingly targeting the100, 200 and 500 banknotes.
Of-fentlighedenskaldogfortsat værepåvagt."Føl-se-vip"-metoden er stadig tilstrækkelig tilat afsløre næsten alle forfalskninger.
A smallquantity of better than average counterfeitshave been produced in these denominations.
BESKYTTELSE MOD FORFALSKNINGForuden samarbejdet med NCBerne, Europol og Europa-Kommissionen (især Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, OLAF) indgik ECB i 2004 en aftale med Interpol om beskyttelse af euroen og bekæmpelse af forfalskning.Der blev endvidere indgået samarbejdsaftalermed centralbankerne i to af EUs nabolande(Ukraine og Bulgarien), og der er planer om tilsvarende aftaler med andre lande i fremtiden.Eurosystemet har deltaget aktivt i uddannelsenaf kasserere både i og uden for EU i at genkendeog håndtere falske eurosedler.
Overall, it is evident that the number ofcounterfeits (594,000 in 2004) is a tiny fractionof the average number of genuine banknotes incirculation (8.9 billion in 2004).
Desuden har ECBs Center for Analyse af Falske Sedler og denationale analysecentre samarbejdet med politietom at bekæmpe forfalskning, og teknikere fra denationale analysecentre har efter anmodningydet ekspertrådgivning og udarbejdet tekniskerapporter til de juridiske myndigheder.
The publiccan continue to have confidence in the securityof the euro: it remains a well protectedcurrency, in terms of both the sophisticationof its security features and the effectivenessof European and national law enforcementauthorities.
3.3UDSTEDELSE OG FREMSTILLING AF EUROSEDLER
neighbouring countries (Ukraine and Bulgaria), and similar agreements with othercountries are envisaged for the future.
ECBs internationale center for bekæmpelse afforfalskning (International Counterfeit Deterrence Centre) evaluerer fortsat nyt reproduktionsudstyr og systemer til bekæmpelse af forfalskning og støtter centralbankernes center for
The Eurosystem was active in training cash-handlingprofessionals, both in the EU and beyond, inrecognising and handling counterfeit banknotes.The Counterfeit Analysis Centre at the ECB andthe NACs collaborated with the police in the fightagainst counterfeiting, and technicians from the NACs provided, upon request, legal authoritieswith expert advice and technical reports.
EUROSYSTEMETS ROLLE I HÅNDTERINGEN AF KONTANTERI december 2004 vedtog Styrelsesrådet en rækkefælles principper og mål for eurosystemets rolleog ansvar i forbindelse med håndteringen af kontanter.
THE EUROSYSTEM’S ROLE IN THE CASH CYCLEIn December 2004 the Governing Councilagreed on common principles and objectives inrespect of the Eurosystem’s role andresponsibilities in the cash cycle.
ECBS RAMMER FOR AFSLØRING AF FORFALSKNINGER OG KVALITETSSORTERINGEfter høring af bank- og pengetransportsektorenvedtog ECB i december 2004 rammer for kreditinstitutternes og andre kontanthåndterende virksomheders afsløring af falske sedler og kvalitetssortering af sedler (fitness sorting).
definition of its role and responsibilitieswill contribute to the establishment of the Single Euro Payments Area (see Section 3of Chapter 3).
PRODUKTION AF EUROSEDLERI 2004 blev der i alt fremstillet 1,6 mia. eurosedler i forhold til 3,1 mia. i 2003.
In line with the principleof decentralisation, the Governing Councildid not establish a fully harmonised systemfor euro area cash services.
Det betydeligefald i produktionsbehovet i 2004 kunne hovedsagelig tilskrives et lavere faktisk udskiftningsbehov end forventet i 2003.
While someharmonisation and standardisation underthe guidance of the ECB is necessary, the NCBsare responsible for the implementation atthe national level, taking into account therespective national economic environment andbanking structures, the existing NCB branchnetwork and the relative share of cashpayments and/or longterm agreements.
Siden 2002 har fremstillingen af eurosedler været underlagt NCBerne i overensstemmelse medet decentralt puljesystem.
Since 2002 the production of euro banknoteshas been allocated to the NCBs in accordancewith a decentralised production scenario withpooling.
Det betyder, at hver NCB i euroområdet er ansvarlig for en bestemtandel af den samlede produktion af et begrænsetantal seddelværdier.
Under this arrangement, each euroarea NCB is responsible for the procurement ofan allocated share of the total requirement forcertain denominations.
Tabel 15 viser en oversigtover produktionsfordelingen i 2004.
Table 15 summarisesthe 2004 production allocation.
Procedurens mål er således atsikre ligebehandling af alle trykkerier, der ønsker at deltage i eurosystemets fælles udbudsprocedure samt at garantere gennemsigtighed ogfortsat sikker produktion af eurosedler. Udbudsreglerne i retningslinjen vil gælde eurosystemetssamlede seddelbehov.
The principal objectives of thisframework are to implement a common policyfor banknote handling and processing by creditinstitutions and other professional cashhandlers as well as to provide them withassistance in fulfilling their obligationsaccording to Article 6 of Council Regulation(EC) No 1338/2001 regarding the detection andwithdrawal of counterfeit euro banknotes.NCBs will implement this framework withintheir jurisdiction by the end of 2006 at thelatest.
NCBer, der har deres egetinterne seddeltrykkeri eller anvender et offentligt trykkeri, kan vælge ikke at deltage i eurosystemets fælles udbudsprocedure og fremstiller iså fald fortsat de eurosedler, som er tildelt dem, idisse trykkerier.
There will be a two-year transitionperiod, ending no later than the end of 2007,for the adaptation of procedures and existingmachines in operation by credit institutions andother professional cashhandlers.
Den fremtidige produktion af eurosedler vil ske ihenhold til retningslinje ECB/2004/18, som blevvedtaget af Styrelsesrådet i september 2004. Retningslinjen fastlægger en fælles udbudsprocedure for eurosystemet vedrørende fremstilling af
The arrangements for future banknoteprocurement are laid down in Guideline ECB/2004/18, adopted by the Governing Council in September 2004.
MEGET SMÅ SEDDELVÆRDIERSom reaktion på forslag fra forskellige kilder hareurosystemet undersøgt de potentielle fordele ogulemper ved at indføre meget små seddelværdier,
PRODUCTION ARRANGEMENTSA total of 1.6 billion banknotes were producedin 2004, compared with 3.1 billion in 2003.This significant reduction in the 2004production requirement was primarily due to a
Efternøje overvejelse besluttede Styrelsesrådet i november 2004 ikke at ændre sin beslutning fra1998 om eurosedlernes pålydende værdi og dermed ikke at udstede 1- eller 2-eurosedler.
After careful consideration,the Governing Council decided in November2004 not to revise the decision it had taken in1998 on the denominations of euro banknotesand, consequently, not to issue 1 or 2banknotes.
Efter athave vurderet alle de argumenter, som var blevetfremsat i debatten, konkluderede Styrelsesrådet,at ulemperne ved at indføre meget små seddelværdier var større end fordelene.
Having assessed all the argumentsput forward in the debate, the Governing Council concluded that, on balance, thenegative aspects of introducing very lowdenomination banknotes outweighed thepositive aspects.
Beslutningenvar især baseret på den utilstrækkelige efterspørgsel efter meget små seddelværdier blandtstørstedelen af euroområdets borgere, den faldende effektivitet, som indførelsen ville medførefor de fleste berørte tredjeparter – fx detailsektoren og salgsautomatfirmaerne – og de øgedetryknings- og behandlingsomkostninger.
The insufficient demand forvery lowdenomination banknotes by themajority of euro area citizens, the increasedinefficiency which their introduction wouldimply for most of the affected third parties – forinstance, the retail sector and the vendingmachine industry – and the high costs ofprinting and processing contributed inparticular to this decision.
Med hjælp fra NCBerne indsamler ECB en langrække statistiske oplysninger, som gør det muligt for ECB at udføre sine opgaver.
The ECB, assisted by the NCBs, collects a widerange of statistics which enable the ESCBto fulfil its tasks.
De nødvendige statistiske oplysninger indsamles enten frade kompetente nationale myndigheder eller direkte fra de økonomiske aktører.
The necessary statisticalinformation is collected either from thecompetent national authorities or directly fromeconomic agents.