natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arbejdsløshed i % - 1972-1982 2. Organisationsgrad 3.
Unemployment rates 1972/1982 2.
Det mest fremherskende forhandlingsniveau 4. Regulering af ny teknologi 5.
Predominant Level of Bargaining 4.
Grupper/udvalg til behandling af ny teknik 6.
Existence in Companies of Forums for New Technology Regulation 6.
Virksomhedernes hovedtræk 7.
Description of main features of Case Study Companies 7.
Casestudiernes fordeling på brancher 8.
Sectoral Distribution of Case Studies 8.
Parter berørt af ændringer 9.
Parties involved in Change 9.
Typebeskrivelse for medarbejdergrupper/stillingsgrupper berørt af ændringen 10.
Typology of Workgroups/occupational Groups involved in Change 10.
Virksomhedernes økonomiske situation 11.
Case Study Companies Economic Position 11.
Sammenligning af virksomhedernes økonomiske situation 12.
Comparison of Economic Position 12.
Ændringsfaser omfattet af forskningen 13.
Phases of Change Monitored by Research Teams 13.
Baggrund for teknologiske ændringer 14.
Rationales for Technological Change 14.
Forskellige modeller anvendt i forbindelse med ændringer og aftaleniveau 15.
Different Models of Change χ Level of Agreement 15.
De forskellige teknologireguleringsformers fordeling 16.
Distribution of Forms of New Technology Regulation 16.
Indflydelsesform og tidsmæssig placering 17.
Form and Timing of Participation 17.
Medindflydelse i planlægningsfasen 18. Medindflydelse i valgfasen 19. Medindflydelse i implementeringsfasen 20.
Incidence of Participation in Planning Phase 18.
Teknologiske ændringers virkninger 21.
Impact of Technological Change 21.
Forventet beskæftigelseseffekt af ny teknologi 22.
Expected Impact of New Technology on Employment 22.
Ny teknologis indvirkning på områder med tilknytning til arbejdsfunktionerne 23.
New Technologies ' effect on Job Features 23.
De forskellige former for indflydelse i virksomhederne 24.
Styles of Participation in Companies 24.
Niveau for indflydelsen 25.
Level of Operation of such Participation 25.
Medindflydelseskontinuum 26. Potentiel indvirkning på beslutningsprocessen
Continuum of Participation 26.
Denne rapport er en sammenfatning af forskning udført af forskergrupper, som Det europæiske Institut bad om at se på "De berørte parters rolle i forbindelse med indførelse af ny teknologi". Forskningen blev gennemført i perioden 1982-1983.
Role of the Parties concerned in the Introduction of New Technology'.
Denne undersøgelse er særlig vigtig og relevant, i og med at den dækker en lang række case-studier af virksomheder i fem forskellige EF-lande, nemlig, Danmark, Det forenede Kongerige, Irland, Italien og Tyskland.
This study is particularly important and relevant in that it covered a host of case study companies situated in five different community countries,
I undersøgelsen fik forskergrupperne mulighed for at se på, hvorledes man havde grebet teknologiske ændringer an over en periode på et år.
Denmark, Eire, Italy, UK and the Federal Republic of Germany. The study allowed the research groups to look at the handling of technological change over a duration of one year.
Der var her mulighed for at lave en dybtgående analyse af sådanne ændringer og medarbejdermedindflydelse i forbindelse hermed.
It gave a chance for an in-depth analysis of such changes and workforce participation in them.
Endvidere viser undersøgelsen ændringsprocessen ud fra meget forskellige arbejdsmarkedsssituationer.
Furthermore it shows the process of change within the context of very differing national industrial relations environments.
Instituttet bestilte undersøgelserne i 1982.
The Foundation commissioned the studies in 1982.
Forskergrupperne blev udvalgt omhyggeligt med hensyn til deres ekspertviden om såvel arbejdsmarkedsforhold som teknologiske ændringer.
The research groups were chosen carefully for their expertise in the area of both industrial relations and technological change.
Med udgangspunkt i et af instituttet udarbejdet sæt retningslinier fremlagde hver gruppe et forskningsoplæg, hvor de detaljeret gjorde rede for det enkelte lands baggrund for undersøgelsen, og hvorledes lovgivning eller nydannelser inden for fælles aftaler påvirkede spørgsmålene vedr. medindflydelse og teknologiske ændringer. I forslaget skitserede de den metode, man ville kunne anvende,tidsplanen for undersøgelsen samt de hovedspørgsmål, der ville blive vurderet i den endelige rapport.
Working with the assistance of a set of guidelines provided by the Foundation, each group submitted a research proposal detailing the national background to the study and how legislation or innovation in the field of joint agreements were influencing the issues of participation and technological change, they outlined the likely approach, questions and timetable that would be utilised, and the main issues that would be evaluated in the final report.
De forskergrupper, der blev valgt til undersøgelsen, var sammensat af forskere fra følgende institutter:
The research groups chosen for the study were composed of academics from the following institutions:
Instituttet modtog de enkelte landerapporter i efteråret 1983.
The separate national reports were submitted in Autumn 1983 and cover
De omfatter 21 case-studier af virksomheder og arbejdspladser, hvor man var i gang med at indføre teknologiske ændringer.
21 case study companies and sites in which technological change was being introduced.
Studierne er i sig selv meget detaljerede beskrivelser og giver en stringent analyse af de medindflydelsesmekanismer, der findes her.
The studies stand in their own right as very detailed accounts of change in different contexts and give a cogent analysis of participation processes to be found there.
Omvendt kan den sammenfattende rapport, samtidig med at den nødvendigvis til dels er deskriptiv, ikke give de mange detaljer og nøjagtige oplysninger, som findes i de enkelte undersøgelser, og der er således tendens til, at den sammenfattende rapport er en mere generel beskrivelse af problemerne forbundet med teknologiske ændringer og medindflydelse på denne proces.
The consolidated report on the other hand, whilst being necessarily descriptive in part cannot provide the wealth of detail and precision found in the individual studies and hence tends to more general analysis of the problems of technological change and the role of the parties concerned in introducing such changes.
Det primære formål med forskningen var at komme frem til entydige resultater vedr. omfanget og udbredelsen af medindflydelse/konsultation ved indførelse af ny teknologi.
The primary aim of the research was to gain clear evidence about the scope and extent of participation/consultation in the process of techno logical change.
I undersøgelsen søgte man at vise, hvorledes forskellige lande med forskellige arbejdsmarkedssystemer spændende fra "lovfæstede" til "frivillige" systemer greb denne overgang an.
The study sought to show how different countries with varying forms of industrial relations ranging from the 'legalistic' to
Endvidere gjorde den måde, case-studierne blev udvalgt på, det muligt at sammenligne resultaterne ud over en sammenligning af de nationale særpræg.
'voluntaristic', managed this transition. Furthermore the selection of the case studies allowed for comparisons beyond those of a national character.
Case-studierne giver, som vi senere skal se, mulighed for at sammenligne en række væsentlige træk bl.a. branche, størrelse, type ændring, arbejdsstyrkens karakteristika, markedsmæssig stilling o.s.v.
The case studies, as documented later, do give the opportunity for compar isons between a number of key characteristics; including sector, size, type of innovation, workforce characteristic, market position and so on.
Hovedformålet med forskningen var inden for undersøgelsens brede rammer som følger:
Within the broad scope of the study the main aims of the research were :
At give en oversigt over de eksisterende arbejdsmarkedsmekanismer til håndtering af teknologiske ændringer, der vedrører de specielle omstændigheder i det enkelte land.
To document the existing industrial relations procedures for handling technological change pertaining to the specific national setting.
Man kan derfor se, hvorledes hvert case-studie har relation til det generelle mønster, og hvorledes de svarer til eller afviger fra dette.
From this it can be seen how each case study relates to the general pattern and the way in which it conforms or deviates from this.
I forskningen var man primært interesseret i, hvilken betydning teknologiske ændringer havde for forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere.
The research was primarily interested in the impact of technological change on the relationship between employers and employees.
De metoder, man benyttede sig af for at komme frem til fælles aftaler og fælles løsninger på konflikter var det primære interesseområde snarere end fornyelsen i sig selv.
It is the methods of joint agreement and resolution of conflict that was of prime concern rather than the innovation in itself.
Man lagde hovedvægten på ændringer i forholdet mellem arbejdsgiver/arbejdstager, navnlig med hensyn til. konsultation, orientering, ret til forhandlinger o.s.v.
The emphasis was upon the changes in employer-employee relations, esp ecially in terms of consultation, information provision, negotiating rights and so on.
Undersøgelserne belyser de muligheder og hindringer for medindflydelse disse processer indebærer og omfatter endvidere en vurdering af de problemer, ledelsen står overfor når virksomhederne skal omstille sig og vænne sig til sådanne ændringer.
The studies illuminate the potentialities and obstacles posed for participation within these processes, together with an appreciation of the problems management face in adjustment and adaptation to such change.
I undersøgelserne har man også forsøgt at vurdere disse ændringers betydning og parternes rolle i henseende til en lang række områder, der vedrører arbejdsvilkårene.
The studies also sought to evaluate the significance of the changes and the influence of the parties over a host of areas that pertain to working conditions.
Man har f.eks. set på, hvorledes ændringer umiddelbart påvirker arbejdsgrupper, kvalifikationsniveau, mandskabsbehov og arbejdstilfredshed.
For instance how change affects the immediate environment of work groups, the skill levels, manpower requirements and job satisfaction.
Undersøgelserne søger også at vise, hvor stor betydning den teknologiske ændringsproces har for igangværende forsøg på at forbedre arbejdsvilkårene ved i højere grad at inddrage medarbejderne.
The studies also sought to show how significant the process of techno logical change was for contemporary attempts at improving working conditions by greater workforce participation.
Der er mulighed for at klarlægge fælles problemer, at udforske hvor grænserne for medindflydelse går og måske finde frem til retningslinier eller "de bedste metoder" og derefter sørge for, at de bliver vidt udbredt til industrien i Europa.
The possibility exists for common problems to be identified, boundaries to participation explored and perhaps guidelines or 'best practices' sought out and widely disseminated through
Generelt viser undersøgelserne, i hvor stor udstrækning fælles aftaler anvendes, og hvorvidt man på nuværende tidspunkt bruger f.eks. teknologiaftaler i de tilfælde, hvor der foreligger formaliserede regelsæt og fremgangsmåder i forbindelse med ændringsprocessen.
In general the studies display the extent of joint agreement and the current usage of such things as technology agreements where a formal written set of rules and procedures are applied to the process of change.
Endvidere kan man også se på den uformelle eller faktiske situation igennem case-studierne, hvorved man får et indtryk af ændringsprocessen og en række informationer, som en stort anlagt oversigtsundersøgelse i sagens natur ikke giver mulighed for at belyse.
Moreover the informal or defacto situation can be explored using the case study method. This gives insight into the dynamic process of participation, something that large-scale survey methods by their very nature cannot do.
Man blev enige om en kontrolliste og klarlagde i fællesskab de problemområder, der skulle udforskes.
In order to gain a sense of the dynamics of the process the researchers sought to carry out follow-up studies towards the end of the research period in order to evaluate the full effects of change.
Man fastlagde ikke nogen obligatorisk undersøgelsesmetode.
In brief the phasing of the research was as follows:
For at få en fornemmelse af processens dynamik forsøgte forskerne at lave opfølgningsundersøgelser henimod slutningen af forskningsperioden for at vurdere ændringernes samlede virkning.
Background setting, description of the national industrial rela tions environment, especially relating to new technology agreement.
Baggrund, beskrivelse af arbejdsmarkedsforholdene i det enkelte land, specielt i relation til teknologiaftaler.
Phase III Fieldwork stage, interviewing of the participants, monitoring of changes.
Udvælgelse af virksomheder til case-studier og forhandlinger om at få adgang til virksomhederne.
Follow up to case studies, return visits to gauge impact and follow through the process of change and participation.
Feltstudier, interview med deltagerne, kontrol med ændringer.
Because of the differences in methodologies and research approaches there are differences in the range and depth of evidence presented.
Udarbejdelse af rapport og vurdering af case-studierne.
structure of this report follows this to some extent.
Den sammenfattende rapport er således inddelt i seks afsnit.
Hence the consolidated report is divided into six parts.
Indledningen efterfølges af et kapitel, der beskriver situationen i de enkelte lande og de forskellige former for regulering af ny teknologi.
The introduction, a section describing the national contexts and forms of new technology regulation.
Herefter følger en beskrivelse af case-studierne.
This is followed by a description of the case studies.
Derefter ser man på det hovedpunkt, der drejer sig om medindflydelsens form og indhold i virksomhederne, og derefter kommer der en vurdering af de forskellige metoder og fremgangsmåder.
The study then looks at the key question of the form and content of participation in the companies, followed by an assessment of the contrasting styles and approaches adopted.
Sluttelig konklusionerne, hvor nogle af de vigtigste spørgsmål og emner vurderes.
Finally there is a conclusion in which some of the major themes and issues are evaluated.
DEN NATIONALE BAGGRUND FOR CASE-STUDIERNE
THE NATIONAL CONTEXTS OF THE CASE STUDIES
I dette kapitel skal man kort forsøge at skitsere baggrunden i de enkelte lande. Vi skal her se, hvorledes den samfundsøkonomiske struktur og arbejdsmarkedssystemet går sammen og i vid udstrækning er afgørende for, hvorledes aftalerne om ny teknologi udformes i de fem lande.
This section seeks to briefly outline the national contexts in which new technology is being introduced, for the economic situation and the industrial relations system combine to largely determine the form that new technology regulation can take in the five countries.
Her kan man se, hvor stor forskel der er på, hvilken virkning den økonomiske krise har haft for disse lande, og hvorledes de forskellige arbejdsmarkedssystemer har formidlet denne virkning i relation til medindflydelse i henseende til ny teknologi.
Therefore the different impact of recession on these countries has to be assessed, as does the way in which the system of industrial relations mediate that impact in relation to participation around new technology.
Den samfundsøkonomiske baggrund
(i) The Socio-Economie Context
- 6 man måttet tage hensyn til krisens virkninger for beskæftigelsen og de sektorbestemte beskæftigelsesforskydninger og de muligheder for vækst og produktivitet disse faktorer stiller i udsigt.
The background to any research in the recent past has to take account of the effects of recession on employment, the sectoral shifts in employ ment and the prospects for growth and productivity that these influences bequeath.
For så vidt angår beskæftigelsen har alle landene oplevet en betydelig større arbejdsløshed på såvel kort som langt sigt.
In employment terms all the five nations have experienced substantial increases in short and long term unemployment.
Perioden i 60'erne og først i 70'erne med fuld beskæftigelse har måttet vige for en arbejdsløshed, der er blevet mere end fordoblet.
With the full employment economies of the 60s and early 70s giving way to jobless rates that have more than doubled.
I takt med de ringere beskæftigelsesmuligheder er der opstået bestemte problemgrupper.
With the decline of employment opportunity, pockets of long term un employment have emerged, especially in the UK amongst youth and older male workers.
I Det forenede Kongerige drejer det sig om unge og ældre mandlige arbejdstagere, og på lignende vis kan man i Tyskland iagttage en tendens til, at der er færre mænd, der arbejder, mens gifte kvinder tegner sig for en stigende erhvervsfrekvens.
In Germany there is a trend to less male employment with married women substantially increasing their representation in the workforce.
Det ændrede beskæf tigelsesmønster hænger sammen med helt tydelige sektorbestemte forskydninger i vækstmønstret i industrien.
The changing pattern of employment is related to distinct sectoral shifts in industrial growth patterns.
Bruttofaktorindkomsten i alle fem lande viser nu, at servicesektoren og den offentlige sektor tegner sig for en større andel end fremstillingserhvervene.
All five countries now display a dominance in GDP terms of the service and public sector over manufacturing industry.
Nedgangen i ældre, traditionelle industrierhverv såsom kul, skibsbygning, tung maskinindustri og stålindustri har været mest udtalt i Det forenede Kongerige, som over en to-årig periode oplevede en 6% forskydning væk fra fremstillingserhvervene i retning af servicefagene/den offentlige sektor.
The decline of older, traditional industries such as coal, ship building, heavy engineering and steel has been most marked in the UK which experienced in a two year period a 6% shift away from manufacturing towards the service/public sector.
Også i Italien er disse sektorer vokset støt på beskostning af landbruget og industrien; det samme gør sig gældende i Tyskland og Irland.
Italy too has seen a steady rise in such sectors at the expense of agriculture and manufacturing industry with the same pattern repeated in Germany and Ireland.
Denne beskæftigelsesmæssige forskydning er specielt siden 1978 blevet suppleret med omstrukturering og modernisering i fremstillingserhvervene.
Since 1978 particularly, this shifting pattern of employment has been contributed to by a process of restructuring and modernisation in manufacturing industries.
Selv om beskæftigelsen har været for nedadgående eller stagneret (alvorligt i Det forenede Kongerige, nulvækst i Italien og Tyskland) og produktionsmængden på lignende vis er blevet berørt,er produktiviteten som helhed steget.
Whilst employment and output has been falling or stagnant, productivity has, on the whole, risen.
Dette kan dels forklares ud fra, at man har kasseret uproduktive eller gamle anlæg, men det skyldes også, at man har indført ny teknologi i form af automatisk styrede anlæg, EDB-styrede systemer og andre former for informatik.
This is partly explained by the shedding of unproductive and older capacity, but it is also due to the introduction of new technology in the form of automatically controlled machinery, computer controlled systems and other forms of informatics.
Der er direkte og indirekte belæg for, at der i alle eksemplerne tydeligt er sket produktivitetsforbedringer.
Distinct productivity improvements are documented directly and indirectly in all of the cases.
Denne kombination af stigende arbejdsløshed, ændrede beskæftigelsesmønstre og omstrukturering fremkaldt af ny teknologi har gjort, at medarbejdere og fagforeninger er blevet bekymret for den ny teknologi, da bebudede personalenedskæringer ofte ledsages af indførelse af arbejdskraftbesparende anlæg.
The combination of increased unemployment, changing employment patt erns and restructuring by means of new technology has set the context for workforce and trade union fears regarding new technology, as often the announcement of job losses is accompanied by the introduction of labour saving devices.
I de efterfølgende afsnit vil problemet med at udskille krisens virkninger fra den ny teknologis virkninger være et vigtigt punkt at holde sig for øje. Det samme gælder for virkningerne af krisen, eftersom de har indflydelse på arbejdsmarkedets parters relative forhandlingsstyrke, når de indgår teknologiaftaler.
In the following sections the problem of untangling the effects of recession fr^m the impact of new technology will be an important issue to bear in mind, as will the recessionary influences as they bear on the relative bargaining strengths of the social partners when concluding new technology agreements.
(ii) Arbejdsmarkedssystemer
(ii) The Industrial Relations System
Der er mange vanskeligheder forbundet med at opstille et tilstrækkelig godt klassifikationssystem til sammenligning af de fem forskellige arbejdsmarkedssystemer.
The attempt to construct an adequate classificatory structure that could compare the five different industrial relations system is fraught
Forskellene kan særskilt kategoriseres som lovfæstede systemer i Danmark og Tyskland i modsætning til frivillige systemer i Det forenede Kongerige, Italien og Irland.
with difficulties. The differences between them can be separately categorised as legalistic systems in Denmark and Germany as opposed to voluntaristic ones in the UK, Italy and Ireland.
Man kunne også klassificere denne inddeling som en hhv. konfrontationsorienteret og en overenskomstmæssig indfaldsvinkel til samarbejdsrelationerne, eller et modsætningsforhold mellem indgriben fra statens side sammenholdt med mere markedsbetingede former.
We might also classify this same divi sion as one between confrontational and consensual approaches to industrial relations; or again as an opposition between state interventionist against more market inspired forms of industrial relations.
De enkelte landes systemer indeholder dog i varierende grad spor af retlig regulering, institutionalisering, frivillige forhandlinger og samarbejde.
However, the make up of each national system contains varying traces of legalism, corporatism, voluntarism and co-operation.
I enkle fremstillinger af disse begreber kommer det ikke til udtryk, hvor uensartede og komplekse de enkelte lande er, og der bliver derved tendens til at overgeneralisere og forenkle fremstillingen.
Any simple opposition of these terms misses the heterogeniety and complexity of their domestic approaches and in doing so tends to over-generalise and simplify them.
Med henblik på at sammenligne de fem arbejdsmarkedssystemer skal jeg give en kortfattet beskrivelse af tre elementer: fagforeningsstruktur, niveau og omfang i henseende til forhandlinger og lovbestemte former for regulering.
In attempting to compare the five industrial relations systems I briefly want to look at three elements: the trade union structure, the level and scope of bargaining and the legal forms of regulation.
(a) Fagforeningsstruktur
(a) Trade Union Structure
Den primære sondring mellem de fem lande går på fagforeningsstrukturen og antallet af fagforeninger.
The primary distinction to be drawn between the five is to be found in the structure and number of unions operating.
I Tyskland, og til en vis grad også i Danmark, er der tale om en enkel arbejdsmarkedsstruktur, som giver sig udslag i færre, men større fagforeninger.
In Germany and to some extent Denmark we have a trade union structure based on industrial union ism; this results in fewer but larger trade unions.
Eksemplerne fra Italien, Irland og Det forenede Kongerige udviser en lang række forskellige typer fagforeninger, der repræsenterer forskellige erhvervskategorier og brancher.
The Italian, Irish and UK cases display a host of different types of union representing different occupational and sectoral groups of workers.