natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det største prob lem var mangelen på statistisk materiale fra de enkelte lande vedrørende ud bredelsen af de forskellige lønsystemer.
The synthesis has been based entirely on the data contained in the national reports.
Det var ikke blot tilfældet, at man ikke kunne indhente oplysninger af denne type fra de statistiske kontorer i de enkelte lande - i mange tilfælde kunne man heller ikke få disse data fra arbejdsgiversammenslutningerne eller arbejdsgiverforeningerne og heller ikke fra fagforbundene.
It concentrates primarily on describing"the various wage payment systems, their recent developments, current application and spread (1978/79).
I de tilfælde, hvor man kunne få oplysninger, var disse sædvanligvis af ældre dato, eller de var ufuldstændige og - eller utilstræk kelige i forbindelse med nærværende undersøgelse.
It does not go into the area of procedures and practices of wage detei*mination, such as collective bargaining and agreements, nor does it make any attempt to describe, or even outline, the legal framework governing these issues in the Member States, which was considered to be beyond the scope of this inquiry.
Opdelingen af de industri elle sektorer efter NACE systemet (Systematisk Fortegnelse over Økonomiske
Moreover, the impact of the various payment schemes has only been touched upon, as this question has not been dealt with in all the reports (owing to the difficulties mentioned above).
Aktiviteter i De europæiske Fællesskaber) viste sig også at indebære vanske ligheder.
Even where this aspect has been mentioned in the reports, lack of time and money precluded any extensive analysis.
I visse tilfælde var denne opdeling endog umulig grundet de væ sensforskellige individuelle klassificeringssystemer i den private sektor.
However, the impact of wage payment systems constitutes the theme of the case studies in specific industrial sectors, which were carried out as part of the Foundation's work programmes for 1979 and 1980 and will form the basis of a separate synthesis.
Antallet af virksomheder i medlemsstaterne, der har været inddraget i under søgelsen, varierer alt afhængig af den metodologi, det enkelte institut har anvendt.
The present synthesis has been divided into four chapters.
Mange af disse virksomheder var yderst hjælpsomme, mens andre ikke ønskede at samarbejde på grund af interne problemer, der ofte skyldtes øko-
Chapter I gives an account of the development of the wage payment systems in each Member State since i960 and points to some trends.
Endvidere nærede nogle af virksomhederne mistillid til forskningsinstitut ter, der udførte teoretiske undersøgelser uden at have tilstrækkeligt kend skab til virksomhedens funktion.
In Chapter II we try to describe and define the existing payment schemes applying to industrial workers in each country.
Under disse omstændigheder kom det ikke som nogen overraskelse, at mange af rapporterne blev forsinkede, og at in stitutterne knap nok havde tid til at undersøge virkningen af de forskelli ge lønsystemer.
This description should by no means be considered as exhaustive either as regards the content and scope of the systems or as concerns the number of systems applied.
Syntesen er baseret udelukkende på oplysningerne i rapporterne fra de en kelte lande.
Thus, even on the national level, there are many variations (often with slight differences) of the same basic system which are not always recorded and have therefore not been detected in the course of the inquiry.
I syntesen koncentrerer man sig primært om at beskrive de for skellige lønsystemer, de seneste udviklingstendenser, nuværende anvendelse og udbredelse (1978/79).
It is also certain that other incentive schemes than those mentioned in the national reports do exist, although they apply to such a small number of workers that they are difficult to identify (or for statistical purposes they have sometimes been included under other categories).
I syntesen behandles ikke procedurer og praksis i forbindelse med lønfastsættelse, som f.eks. kollektive overenskomstforhand linger og aftaler.
Furthermore, it should be noted that there may occasionally be some degree of overlapping in the description of payment systems and their application in the various countries.
Der gøres heller ikke noget forsøg på at beskrive endsi ge skitsere det juridiske system, som disse områder er underlagt i medlems staterne.
This has been necessary in order to describe the systems satis­factorily in their national context, but it also shows that although the systems sometimes seem to differ considerably from one country to the other they are in fact international and often retain a number of common features, after being adapted to the labour market of a particular country or region.
Dette punkt blev betragtet som liggende uden for undersøgelsen.
However, we have refrained from comparing the variations of the basically identical payment systems as they are practised in the various Member States.
Ydermere er de forskellige lønsystemers indvirkning kun blevet overfladisk behandlet, eftersom dette spørgsmål ikke er behandlet i alle rapporterne
Such an exercise would have required much more detailed (and often unavail­able) information on each scheme in order to place them in specific catego­ries according to their characteristics.
(på grund af ovennævnte vanskeligheder). Selv i de tilfælde, hvor dette a- spekt er blevet omtalt i rapporterne, har tids- og pengemangel udelukket en omfattende analyse.
Chapter III of the synthesis gives a description of the spread of the various payment systems in each Member State to the extent that such information t was available.
Imidlertid er indvirkningen af lønsystemer emnet for de caseundersøgelser i specifikke industrisektorer, som blev udført som en del af instituttets arbejdsprogrammer for 1979 og 1980.
It should be stressed that the lack of data, as well as dif­fering statistical bases and varying approaches to the subject, make reliable detailed comparisons impossible in most cases.
Nærværende syntese er opdelt i fire kapitler.
Finally, in Chapter IV, we try particularly to draw some parallels between the developments of payment schemes and trends in the Member States.
I Kapitel I gives en redegø relse for udviklingen i lønsystemer i hver medlemsstat siden 1960, og der peges på nogle udviklingstendenser.
The reasons for these developments and trends is discussed, and an attempt is made to draw some conclusions.
I Kapitel II søger vi at beskrive og definere de nuværende lønsystemer, som finder anvendelse på industriarbejdere i hvert enkelt land. Denne beskrivel se bør på ingen måde betragtes som udtømmende, hverken hvad angår systemer-
Generally, it should be noted that the differences in methodological approach and in availability of information have led to very different national reports, which is automatically reflected in Chapters I, II and III of the synthesis.
Således er der, selv i de enkelte lande, mange variationer (ofte med små forskelle) i det samme grundlæggende system, som ikke altid regi streres, og som derfor ikke er blevet påvist i løbet af undersøgelsen.
The terminology has been one of the major problems differing as it often does from one country to the other and further complicating the task of comparison.
Det er også helt sikkert, at der findes andre arbejdsansporende ordninger end de, der er nævnt i rapporterne fra de enkelte lande, skønt de finder anven delse på så få arbejdere, at de er vanskelige at identificere (det kan og så være at de til statistiske formål til tider er blevet inkluderet i an dre kategorier).
In some countries piecework is perceived and used only as an individually-based payment system, while in others it can also be practised in the form of group (or collective) schemes.
Ydermere bør det bemærkes, at der lejlighedsvis kan være en vis overlapning i forbindelse med beskrivelsen af lønsystemer og deres anvendelse i de forskellige lande.
Conversely, many group piecework schemes would probably be considered as group bonus schemes in the first group of countries.
Dette har været nødvendigt for at kunne beskrive systemerne på en tilfredsstillende måde i den nationale sammen hæng, men det viser også, at selv om systemerne til tider synes at afvige betydeligt fra det ene land til det andet, er de rent faktisk internationa le og bibeholder ofte en række fælles træk efter at være blevet tilpasset arbejdsmarkedet i et bestemt land eller område.
On the whole, the distinction between piecework and bonus schemes is often hazy and one wonders whether at least some of the systems referred to as piecework in some of the reports would not more likely have been categorised as bonus schemes in other reports, and vice versa.
Vi har imidlertid afstået fra at sammenligne forskellene mellem de hovedsagelig identiske lønsystemer, således som de praktiseres i de forskellige medlemsstater.
There have been other terminological difficulties, such as the distinction between job classification and job evaluation, and between merit rating and personal assessment.
Syntesens Kapitel III er en beskrivelse af udbredelsen af de forskellige lønsystemer i hver medlemsstat, i det omfang sådanne oplysninger forelå.
The following remarks should be made as regards the terminology which has been used, often with a view to harmonising or standardising some of the terms, or at least to facilitate the reading of the synthesis:
Det bør understreges, at såvel mangel på data som uensartet statistisk bag grund og forskellige fremgangsmåder i de fleste tilfælde gør det umuligt at foretage en pålidelig detaljeret sammenligning.
'Flat rate' has been used in the sense of 'fixed time wage', and will consist of either the time wage without any allowances or supplements at all or, more usually, of a basic pay with cost-of-living adjustment and other fixed supplements and allowances (seniority allowance, for example), which are not linked to performance and output.
Sluttelig forsøger vi i Kapitel IV specielt at drage nogle paralleller mel lem udviklingen i lønsystemer og udviklingstendenserne i medlemsstaterne.
In some cases these allowances and supple­ments have been mentioned separately, where the national reports made such distinction possible.
Baggrunden for disse udviklingstendenser diskuteres, og man forsøger at drage nogle konklusioner.
The use of the term 'mixed piecework1 indicates that the workers receive a basic pay, perhaps with a cost-of-living adjustment and some supplements and allowances, but also a variable piece rate according to their output.
Generelt bør det bemærkes, at forskelle i den metodologiske fremgangsmåde og den mængde oplysninger, der var til rådighed, har gjort, at rapporterne fra de enkelte lande er blevet meget forskellige, hvilket automatisk er afspejlet i syntesens Kapitel 1,11 og III.
Finally, the terms 'incentive payment schemes' and 'payment by results' (PBR) have been used virtually interchangeably throughout the synthesis as very general notions covering practically all payment systems where there is the slightest link between payment and performance or output.
Anvendelsen af termen "blandet akkord" angiver tilfælde, hvor arbejderen får en grundløn, som måske er suppleret med dyrtidstillæg og
DEVELOPMENT OF WAGE PAYMENT SYSTEMS SINCE I960
Lønsystemerne i den belgiske industri har undergået betydelige forandringer gen nem de sidste tyve år.
The wage payment systems in Belgian industry have undergone considerable changes over the last couple of decades.
Det enkle system, som fandtes i begyndelsen af perioden, hvor lønningerne fastsattes enten på grundlag af arbejdstimer eller arbejdstage rens produktion, er forsvundet i takt med den samfundsøkonomiske udvikling, og lønstrukturen har udviklet sig til et ret kompliceret system.
The simplicity which existed in the beginning of the period, with wages determined either according to the number of hours worked or to the output of the worker, has disappeared concurrently with the socio-economic development, and the wage structure has been turned into a rather complex system.
En af de væsentligste ændringer var afskaffelse af ren output-afhængig løn i en række brancher samtidig med indførelse af en grundløn ofte suppleret med en ræk ke tillæg, der ikke er afhængig af output.
One of the important changes in wage payment has been the abolition of purely output-related wages in a number of industrial sectors, simultaneous with the introduction of a basic pay, which is often supplemented by a number of non-output-related allowances.
Samtidig har der været en tendens til gradvist at reducere det variable tillægs relative størrelse. Dette tillæg er endog i mange tilfælde blevet inkluderet i grundlønnen med det fulde beløb.
At the same time there has been a tendency to reduce gradually the relative amount of the variable increment; in many cases this increment has even been included in total in the basic wage.
Nogle virksomheder har indført bonuspræmier for punktlighed, indsats, gruppesam menhold o.s.v., som i løbet af en årrække måske kommer til at erstatte produk ti onsbonusbe løb.
Some firms have introduced new incentive premiums for punctuality, effort, group spirit etc. which might over some years supersede the produc­tion bonuses.
Brsagen til dette kan i det væsentlige henføres til følgende 3 faktorer: (1) større organisationsgrad og fagforbundenes modstand mod produktivitetsfremmende lønsystemer (PBR), og her især individuelle bonusordninger, (2) mekaniserede og automatiserende produktionsprocesser, som reducerede arbejdstagerens mulighe der for at have indflydelse på produktionen, samt
The reason for this development is attributed essentially to three factors: increasing unionisation together with the unions* opposition to PBR, in particular individual incentive schemes; the mechanisation and automation of production processes, which reduced the workers' possibilities of influencing the output; and problems concerning the application of PBR.
Således har vanskelig hederne ved at finde en rimelig bonusordning, som er let forståelig og kan accep teres af arbejdstagerne, ført til, at en række virksomheder har indført tidløn.
Thus, difficulties in finding a fair incentive scheme, which can be easily understood and will be accepted by the workers have led to the introduction of time wages by a number of firms.
I visse brancher er produktionsbonuser helt forsvundet, i andre brancher er det på grundlag af det eksisterende statistiske materiale svært at vurdere, hvor stor en andel de udgør af arbejderens samlede løn.
In some industrial sectors production bonuses have completely disappeared, in others their proportion of the total earnings of the workers is difficult to assess on the basis of existing statistics.
I de brancher, hvor disse bo nuser stadig anvendes, synes ledelsen at gå ind for deres bevarelse på kort og mellemlangt sigt, men mener samtidig, at de vil blive afskaffet på langt sigt.
In the sectors where these bonuses are still applied, management seem to be in favour of retaining them in the short and medium term but think that they will be abondoned in the long term.
Nogle arbejdstagere synes at være utilfredse med denne udvikling, da de frygter, at den vil påvirke mulighederne for lønforhøjelser.
Some workers seem to be dissatisfied with this development which they fear will affect their possibilities for wage increases.
1960erne var en periode med mangel på arbejdskraft og stærk produktivitetsstig ning, hvor rene akkordlønsystemer ud fra arbejdernes synspunkt var et middel til at få del i disse produktivitetsstigninger. For arbejdsgiverne var det en garanti for, at arbejdsintensitet og produktion ville blive holdt på samme ni veau eller stige i kraft af de mekanismer, der er iboende i akkordlønsystemer.
In the 1960s, with shortages of manpower and productivity rising steeply, pure piecework schemes were a means for workers to gain from productivity increases - and for employers a guarantee that work intensity and output would be maintained, or increased, through the mechanisms inherent in piecework systems.
I 1950erne og 1960erne var der udbredt samarbejde mellem Dansk Arbejdsgiverfor ening (DA), Landsorganisationen i Danmark (LO) og staten om undersøgelser og udarbejdelse af produktivitetsfremmende lønsystemer.
The 1950s and 1960s were a period of extensive cooperation between the Danish Employers' Confederation (DA) and the Danish Trades Union Congress (LO) on the study and the drawing-up of productivity-promoting wage systems.
De rammeaftaler, der kom ud af dette samarbejde på brancheniveau, dannede grund lag for forhandlinger om indførelse af eller ændringer i lønsystemet på den en kelte arbeidsplads'.
The resulting framework agreements at the sector level form the basis of negotiations on the introduction or amendments of the wage system at the individual workplace.
I 1963 indgik DA og LO en rammeaftale om arbejdsstudier.
A framework agreement on work measurement was agreed upon between DA and LO in 1963.
I begyndelsen af 1970erne var fagforbundene begyndt at blive skeptiske overfor produktivitetsfremmende lønsystemer, specielt akkordarbejde, ikke mindst fordi de tekniske fremskridt (mekanisering, rationalisering, automatisering), som var sket i forbindelse med produktivitetsfremmende lønsystemer, gav anledning til en række arbejdsmiljøproblemer.
By the 1970s, trade unions had become sceptical of PBR systems, particularly piecework, not least because technical developments (mechanization, rationa­lization, automation) implemented in connection with incentive payment schemes raised a range of work environment problems.
Dette blev illustreret i forskellige undersø gelser om arbejdstempo, arbejdsintensivering, sikkerhed på arbejdspladsen, ar bejdsulykker, stress på arbejdspladsen, o.s.v. Her var lønsystemer en af de centrale faktorer, der blev undersøgt.
This was illustrated in various studies concerning work-pace, intensification of work, safety at work, work accidents, stress at work, etc., where wage systems were one of the central factors studied.
I 1970erne kom også de første tegn på afmatning i industrien, som i mange bran cher tog til i styrke midt i 70erne.
The 1970s also revealed the beginnings of an industrial recession which, in many sectors, accelerated in the middle of the decade.
I denne periode fik princippet "Lige løn for lige arbejde" større betydning som en grundlæggende politik for LO. Det væ sentligste i dette princip er en kamp for forholdsmæssigt højere løn til de la vere lønnede og kvindelige arbejdere, og ens løntillæg i reelle tal for alle voksne arbejdere.
During this period, the principle of "equal pay for equal work" assumed greater importance as a basic LO-policy, This principle essentially involves a fight for propor­tionately higher wages for the lower-paid and women workers, and the same wage supplements in absolute terms for all adult workers.
I Hovedaftalen mellem DA og LO fra 1960 blev der på fagforbundenes initiativ indføjet et afsnit, hvori større brug af produktivitetsfremmende lønsystemer anbefaledes.
In the Main Agreement of i960 between DA and LO, a paragraph was included, on the initiative of the unions, recommending the increased use of productivity-promoting wage systems.
I 1973 blev dette afsnit efter LO's anmodning udeladt, og LO opsag de i 1974 rammeaftalen om arbejdsstudier.
This paragraph was omitted in 1973 at the LO's request, and the framework agreement on work measurement was revoked by the LO in 1974.
Igennem de sidste tyve-tredive år er de fleste af arbejdsgiverorganisationerne gået stærkt ind for produktivitetsfremmende lønsystemer, forudsat at disse syst stemer udvirker positive resultater i forholdet mellem løn/produktivitet.
Over the last twenty to thirty years, the majority of employers' organisations have been very much in favour of PBR systems, provided these systems produce positive results in the wage/productivity relationship.
En undersøgelse af den foreliggende litteratur samt data indhentet gennem in terviews viser, at mange virksomheder fra adskillige brancher i 1970erne gik bort fra traditionelle akkordlønsystemer.
A study of available literature, and the data obtained from interviews, show that traditional piecework systems were abondoned by many firms in several industrial sectors in the 1970s.
Det foreliggende statistiske materiale (se tabel 1) antyder et vist fald i ak kordarbejde fra 1972 til 1978.
The available statistics (see Table l) indicate some decline in piecework from 1972 to 1978.
Inden for brancher som f.eks. tekstilindustrien og papir- og papirvareindustrien er nedgangen meget markant, mens andelen af arbejdere beskæftiget med akkordarbejde har holdt sig på et ret stabilt niveau i andre brancher som f.eks. bygge- og anlægsfagene.
In sectors such as textiles and paper and paper products, the decline is very marked, whereas in other sectors (e.g. buil­ding and civil engineering) the proportion of workers on piecework has remained fairly stable.
Oplysningerne om de forskel lige erhvervsgrupper i de enkelte brancher viser imidlertid, at der er betydeli ge udsving i beskæftigelse og procenttal for akkordarbejde igennem den ovennævn te periode.
Hov/ever, the data on the various occupational groups in the individual sectors reveal considerable fluctuations in employment and in piecework percentages over the period mentioned.
Skønt det er uvist, i hvor stort omfang de forskellige former for produktivi tetsfremmende lønsystemer anvendes i de forskellige brancher, viser interviewene samt andre data klart > at produktivitetsfremmende lønsystemer ikke generelt er på tilbagegang. Der er snarere tale om, at man inden for de fleste industrigre ne har bevæget sig mod bonuslønsystemer, som dækker store grupper arbejdere (til tider samtlige arbejdere i en afdeling eller virksomhed), og dermed bort fra rene akkordlønsystemer. Andre produktivitetsfremmende lønsystemer, herunder præmielønsordninger, har også fået fodfæste i 70erne, idet de til tider har erstattet individuelt ak kordarbejde eller gruppeakkord eller tidlønssystemer. Sluttelig skal nævnes, at der er talrige eksempler på, at man er gået bort fra produktivitetsfremmen de lønsystemer til fordel for tidløn.
Although the extent of the application of the various kinds of incentive wage systems in different sectors is unknown, it is clear from interviews and other data that PBR schemes are not in general decline. Rather, there has been a move in most industries towards bonus wage systems covering large groups of workers (sometimes all the workers in a department or firm), and away from pure piecework systems.
Det har imidlertid ikke været muligt at afgøre, i hvor stor udstrækning sådanne ændringer er sket.
It has been impossible, however, to deter­mine the degree of such changes.
Dertil kommer, at der synes at være en tendens til at gå bort fra tids- og metodestudier som baggrund for arbejdsstudier og i stedet anvende målingsme- toder, der giver et bedre samlet billede af præstationen (gruppeoutput, pro- duktionsresultater o.s.v.).
Furthermore, there seems to be a tendency to abondon time— and motion studies as a basis for work measurement in favour of more aggregate performance measurements (group output, production records, etc.).
Tids- og metodestudier anvendes imidlertid somme tider som grundlag i forbindelse med forhandling af de fastsatte tider for ar bejdspræstationer (normen) i nye ordninger.
Time- and motion studies are, however, sometimes used as a basis for negotiating the fixed times for work performance (the norm) in newer schemes.
Andel arbejdere beskæftiget med akkordarbejde (i%)
Percentage of workers on piecework _ in 1972.
2) i 1972, 1974, 1976 og 1978
1974t 1976 and 1978
Drikkevareindustri
Furniture Paper and Paper Products .......
Olie- og kulproduktindustri
Iron and Engineering .·.·».
Anden fremstillingsvirksomhed ...
Building and Civil Engineering ·
1) Tallene for akkord i DA's statistik dækker et bredt udsnit af produkti vitetsfremmende lønsystemer, herunder bonusordninger, og ikke blot akkord.
D Piecework figures in DA's statistics cover a wide range of PBR systems, including bonus schemes, and not only piecework.
Arbejdere, som klassificeres som arbejdende efter disse produktivitets fremmende systemer mindst 10% af deres arbejdstimer, er omfattet af statistikken
Workers classified ás working under these PBR systems for at least 10$ of their working hours are included*