natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det tredje område inden for psykologisk stress på arbejds­pladsen kan blive aktuelt som følge af ændringer i arbej­derens liv.
The third area for psychological stress at work can come from changes in a worker's life.
En undersøgelse fra 196 7 peger på, at alvorlige chok, som f.eks. en ægtefælles død,kan have en klart be­lastende virkning på en arbejders arbejde.
A study carried out in I967 suggested that severe shocks like the death of spouse can have an obvious stressful impact on a worker in his job.
Dette kaldes "livsbegivenhedsvirkningen". Denne term kan også referere til mindre alvorlige, men vigtige begivenheder.
This is called the 'life events' impact and can also refer to less serious but important events.
Der findes meget få undersøgelser, hvor man specielt kon­centrerer sig om livsbegivenheder forbundet med arbejdet.
There are very few studies which specifically look at work-related lifeevents alone.
Man er imidlertid begyndt at anlægge en synsvinkel, hvor man betragter vekselvirkningen mellem stressfaktorer uden for arbejdspladsen og på arbejdspladsen.
What is emerging, however, is a perspective which considers the interaction of out-of-work with work-related stressors.
F.eks. kan man konstatere, at skifteholdsarbejdere, eller arbejdere, der har skiftende arbejdstider (f.eks. togførere eller sygeplejersker), arbejdere i elektronik­ og automobilindustrien, klager over, at deres arbejdes indhold har en skadelig indvirkning på deres privatliv og samtidig peger på, at forholdene forbedres markant i hvileperioder.
For example, we find shift workers, or workers on irregular schedules (such as train drivers or nursing staff), workers in the electronics and automobile industries, complaining that their job content is damaging to their private life, and pointing out that their relationships improve markedly in periods of rest.
Man bemærkede ligeledes, at de pågældende i mindre grad tog del i kulturelle aktiviteter.
A drop in cultural activity is also noted.
Et fjerde område inden for psykologisk stress på arbejds­pladsen belyses i rapporten under overskriften "interper­sonelle og organisatoriske faktorer".
A fourth area of psychological stress at work is highlighted by the report under the heading 'interpersonal and organisational factors'.
Personkonflikter el­ler chikanerende seksuelle tilnærmelser på arbejdspladsen kan forværre stressproblemet.
Personality clashes or sexual harassment at work can add to the problems of stress.
Det samme gælder uoverens­stemmelser mellem folk i magtpositioner og dem uden magt.
So can disagreements between people with power and those
Særlige aspekter af erhvervsstress
Special Aspects of Occupational Stress
Ulykker i.
Accidents i.
Man går i undersøgelsen videre med at se på særlige aspekter af erhvervsstress, som har vidtrækkende konsekvenser for arbejdslivet.
The study goes on to look at special aspects of occupational stress that have a wide implication for working life.
Forfatterne indrømmer, at der ikke er nogen tydelig sammenhæng mellem stress og arbejdsulykker.
The authors admit there is no clear-cut relationship between stress and accidents at work.
Det var på et tidspunkt oppe i tiden at sige, at visse individer på arbejdspladsen på grund af deres personlighed var "uheldsvangre", men dette synspunkt synes at være blevet draget i tvivl i løbet af halvfjerdserne.
It was at one time fashionable to suggest that certain individuals at work were 'accident prone' because of their own personalities, but that view appeared to be discredited during the seventies.
En undersøgelse om 100.000 montører indenfor telekommunikationssektoren viste, at 33% var udsat for 70% af alle de ulykker, der krævede tre eller flere sygedage.
Research carried out on 100,000 engineers in the telecommunications industry found that 33 per cent suffered 70 per cent of all accidents requiring three or more days off work.
Det konstateredes, at arbejdere mellem 31 og 48 var specielt udsat for ulykker.
It was discovered that workers aged between 31 and 48 were particularly vulnerable to accidents.
Selv om de samlede tal for ulykker var de samme for skifteholdsarbejdere på daghold som for skifteholdsarbejdere på nathold, forekom de mere alvorlige ulykker på natskiftene.
Although overall accident rates were found to be the same for day and night shift workers, more serious accidents occurred on the night shifts.
En klinisk undersøgelse viser, at jo mindre alvorlig ulykken er, eller hvis der lige var ved at ske en alvorlig ulykke, jo mere sandsynligt er det at arbejderen udvikler neurotiske symptomer.
A clinical study provides evidence that the less serious the accident, or the near-miss for a serious accident, the more likely the worker will be to develop neurotic symptoms.
Ud fra dette synspunkt kan selv mindre ulykker eller tilfælde, hvor det var tæt på at der skete en ulykke, være alvorlige stressfaktorer, som kræver at der gribes ind.
From this perspective even minor accidents or near-misses can be serious stressors demanding intervention.
Man går derefter i undersøgelsen over til at undersøge skifteholdsarbejdes betydning for stress på arbejds pladsen.
The study then examines the effects of shiftwork on stress at work.
Forskningsresultaterne vedrørende dette emne er langt fra entydige, skønt det ser ud som om, at skifteholdsarbejdere er mere udsat for mave/tarmsygdomme.
The findings of research on this subject are far from clear-cut, although shift workers appear more likely to suffer from gastrointestinal illness.
Man har konstateret en be tydelig stigning i antallet af sygdomstilfælde blandt skifteholdsarbejdere, som er gået over til dagarbejde, hvilket tyder på, at der kan gå et stykke tid, før virkningerne af stress indfinder sig.
A significant increase in illness has been found among shiftworkers who have changed to day-work, indicating that stress may take time to show its effects.
Andet forskningsarbejde viser også, at skifteholdsarbejdere kan komme ud for problemer i familien og i deres seksualliv.
Other research also reveals that family and sexual difficulties can arise for shift-workers.
Det hævdes i undersøgelsen, at der er brug for flere oplysninger om samspillet mellem forskellige former for stress og virkningerne heraf på langt sigt.
The study argues that there is a need for more evidence of the interaction between different forms of stress and their longterm effects.
Kvinder_på_arbejdsp_ladsen
Women in_the_Workplace
Det har vist sig, at kvinder er sårbare overfor stressbetingede sygdomme.
Women at work are found to be vulnerable to stressrelated illnesses.
I undersøgelsen peges der på, at kvinder, der har arbejde, måske også er nødt til at arbejde i mange timer i hjemmet, og at dette kan have indflydelse på deres helbred.
The study makes the point that women with jobs also may have to work long hours at home and this can have an effect on their health.
Forskning udført i Post- og Telegrafvæsenet i Storbritannien har vist, at flere kvinder end mænd lider af stressbetingede sygdomme.
Research carried out at the Post Office in Britain has found that women suffer more from stressrelated illnesses than men do.
Forfatterne til rapporten er af den opfattelse, at kvinder, i og med at de i stadig stigende grad træder ind i arbejdsstyrken,i stadigt større omfang bliver berørt af stress på grund af den mandspåvirkede tilrettelægning af arbejdet.
The report believes since more women are entering the labour force they are increasingly affected by stress from the male-influenced organisation of work.
Fremmedarbejdere
Foreign Workers
I rapporten nævnes også fremmedarbejdere, som betragtes som en gruppe, der er specielt modtagelige for stress på arbejdspladsen.
Foreign workers are also mentioned in the report as a group that is particularly prone to stress at work.
De betragtes som sårbare, fordi de ud fører arbejdsopgaver, som den lokale befolkning ikke bryder sig om.
They are seen as vulnerable because they carry out jobs that are unpopular with the indigenous population.
Fremmedarbejderne står også over for sprog lige vanskeligheder.
Foreign workers also face language difficulties.
De føler sig isolerede fra de miljøer de arbejder i, og de oplever kulturforskelle. I rapporten
They feel isolated from the communities where they work and they experience cultural differences.
12 lægges der op til, at det alvorligste problem for fremmedarbejdere i de industrialiserede lande i Europa er,at de ikke kan tale det sprog, der tales i landet.
The report suggests that the most serious problem for foreign workers in European industrialised societies stems from their inability to speak the local language.
Dette gør det meget vanskeligt for dem af kommunikere med deres kolleger.
This makes it very difficult for them to communicate with their fellow workers.
Fremmedarbejdere har som regel jobs ved samlebånd, arbejde, der er ensformigt og ikke kræver nogen faglige kvalifikationer, og hvor forståelse af tekniske processer holdes på et minimum, og hvor det ikke er nødvendigt at forstå sproget.
Foreign workers tend to have unskilled, repetitive jobs on assembly lines, where an understanding of technical processes is kept to a minimum and the need to understand the local language is unnecessary.
I rapporten an føres det, at en af de potentielle stresskilder i for bindelse med fremmedarbejdere hidrører fra manglende sprogbeherskelse kombineret med de begrænsede arbejds funktioner de varetager.
The report suggests that one of the potential sources of stress on foreign workers stems from their lack of linguistic expertise combined with the limited kind of work activity that they perform.
Belastninger affødt af støj, varme og arbejdstempoet gør problemet større og vanskeliggør kommunikationen yderligere.
The stress of noise, heat and the pace of work add to the problem and make communication even more difficult.
Det at fremmedarbejdere isoleres gør endvidere, at deres forfremmelsesmuligheder også forringes, fordi det ikke at være i stand til at tale sproget er en af de største hindringer for at opnå bedre jobmuligheder.
The isolation of the foreign worker also hampers his chances of job promotion, because language inability is a major drawback for achieving wider work opportunities.
I rapporten efterlyser man også undersøgelser om ældre pensionerede arbejdere med henblik på at finde ud af, hvilken indflydelse deres arbejde har haft på deres helbred.
The report also calls for studies of older workers who have retired to find out what effect their former jobs have had on their health.
Der er materiale, der viser, at jo ældre arbejderen er, jo mere modtagelig er vedkommende for stressbetingede sygdomme.
There is evidence that the older the worker is, the more vulnerable he becomes to stressrelated illnesses.
Mange arbejdere, som lider af stress på arbejdspladsen, finder det meget vanskeligt at give udtryk for deres følelser og fortrænger deres tanker.
Many workers who suffer from stress in their jobs find it very hard to express their feelings and they repress what they think.
I undersøgelsen peges der på, at der enten ikke eller kun i ringe omfang er blevet lavet forskning om den komplekse proces, hvor arbejderne kan benægte de belastninger de udsættes for ved at kanalisere dette stress til deres underbevidsthed.
The study points out there has been little or no research into the complex process in which workers can deny the stress that they suffer from by dismissing it to their own unconscious.
Forskerne peger imidlertid på, at stressende oplevelser
However, the authors suggest that stressful experiences cannot be denied forever and they emerge in often surprising and frightening ways.
Der findes materiale, der viser, at der er opstået sindslidelser på arbejdspladsen.
Evidence can be found of the emergence of mental illness in workplaces.
Man nævner i under søgelsen et tilfælde i De forenede Stater, hvor der var et masseudbrud af hovedpine, utilpashed og dårlig smag i munden blandt arbejderne på en fabrik, hvor man samlede elektroniske komponenter.
The study mentions a case in the United States, where there was a mass outbreak of workers suffering from headaches, nausea and bad tastes in their mouths in an electronics assembly plant.
Efter at virksomheden var blevet lukket, viste en undersøgelse, at der ikke var nogen fysiske årsager til sygdomstilfældene. Man konstaterede imidlertid, at sygdommene var fremkaldt af en kom bination af fysisk og psykologisk stress.
After the plant was closed down, subsequent investigation discovered no physical reasons for the illnesses, but they were found to be caused by a combination of physical and psychological stress.
Dette er blevet kaldt psykogenisk massesygdom.
This has been termed mass psychogenic illness.
Der er ikke blevet udført lignende forskning i Europa. I rapporten hævdes det imidlertid, at uanset hvor meget arbejdere måtte benægte det stress, de lider af, vil kroppen altid finde en måde at give udtryk for de belastninger, som den udsættes for.
No similar research has been carried out in Europe, but the report claims that no matter how much stress may be denied by workers suffering from it ways are always found by the body of expressing the strains from which it is suffering.
Stress i fremtidens industrisamfund
STRESS IN THE INDUSTRIAL FUTURE
Uanset hvordan vi vælger at definere "stress", vil fænomenet blive stadig mere udbredt i de moderne industrisamfund, hævdes det i rapporten.
However we choose to define 'stress', it will go on increasing in modern industrial societies, argues the report. The central issue is that the more efforts are made by those with power and technological knowledge to
Spørgsmålets kerne er, at jo mere de, der sidder inde med magt og teknologisk viden, gør for at gøre arbejdspladsen både mere beregnelig og kontrollabel m.h.t. produktionen, jo mindre be føjelser eller følelse af magt vil arbejderen have til at ændre miljøet.
11 make the workplace both more predictable and more controllable for production, the less the worker will have any authority or sense of power to modify his environment.
Som følge heraf vil arbejderen føle sig mere "udelukket" fra enhver forbindelse til arbejds pladsen, og han vil derfor føle sig fremmedgjort.
As a result, the worker will feel more 'cut off' from any connection with the workplace and thus he will be alienated.
Den enkelte vil komme til at føle sig langt mere usikker og utryg og vil føle, at han ikke betragtes som et men neske på arbejdspladsen, men blot som et tandhjul i maskinen.
Individuals will come to feel themselves much more insecure and uncertain, believing that they are not valued at work as human beings, but regarded as mere cogs in the machine.
I rapporten hævdes det, at denne sindstilstand vil resultere i mere stress på arbejdspladsen.
The report argues that this state of mind will lead to more stress at work.
14 på at overleve i den internationale markedsøkonomi kræver, at der sker teknologiske ændringer i produktionen, og dette vil uundgåeligt føre til yderligere under opdeling af arbejdet.
The authors believe that the efforts of European countries to survive in the international market economy require technological changes in production and this must lead inevitably to a further sub-division in the use of labour.
Resultatet vil blive, at arbejderne kommer til at udføre langt mere specialiserede funktioner end det er tilfældet på nuværende tidspunkt, men samtidig vil der blive tale om mere styret arbejde.
As a result, workers will have to do much more detailed kinds of work than at present, but at the same time it will become more controlled work.
Arbejderne vil finde det vanskeligere at udvise nogen som helst form for spontaneitet i forbindelse med arbejdet og vil få mindre indflydelse på den måde arbejdet udføres på.
The worker will find it harder to exercise any sense of spontaneity at work and have less say over the way the job is done.
Samtidig vil arbejderne erfare, at de får færre mulig heder for at etablere sociale kontakter med hinanden på arbejdspladsen og vil derfor være foruden de social grupper, der hjælper med til at absorbere de spændinger, der er forbundet med arbejdet.
At the same time workers will find they have fewer opportunities to make social contact with each other in the workplace, and so will lack the social groups which help people to absorb work tension.
Virksomhedslederne vil blive mere isoleret fra arbejderne i takt med, at de krav, markedet stiller, kræver at produktionen i stadig højere grad styres.
Managers will become more separated from workers as the demands of the market require an ever closer concern with monitoring production.
Forfatterne til rapporten er af den opfattelse, at indførelsen af nye maskiner på arbejdspladsen vil komme til at betyde, at den nære forbindelse, som de hævder der på nuværende tidspunkt består mellem mennesker og det materiale, de arbejder med, vil blive brudt.
The report believes that the arrival of new machines at the workplace will break the intimate link that it claims exists at present, between human beings and the material they work with.
Fra en situation, hvor arbejderne benytter maskiner til at om danne svært bearbejdelige materialer, vil der ske en over gang til en situation, hvor maskiner udfører alle funktionerne uden at der er brug for mennesket.
There will be a change of emphasis, away from machines being used by workers to help transform intractable materials towards a situation where machines carry out all the operations without need for human involvement.
I takt med at arbejdspladserne får mere anonymt præg, vil dette få potentielle omend ukendte konsekvenser for arbejdernes evne til at klare de risici og fårer,der findes på arbejdspladsen.
As workplaces become more anonymous, this will have potential though unknown consequences for the ability of the workers to cope with the risks and dangers there.
Forfatterne hævder, at denne udvikling vil føre til, hvad de kalder "eksistentielt sammenbrud" blandt arbejdere efter hånden som de opdager, at deres forestillinger om livet bliver ødelagt af tekniske fremskridt.
The authors claim that this development will lead to what they call 'existential disruption' among workers as they find their assumptions about human life destroyed by technological progress.
De bliver mere des orienteret på arbejdspladsen og derfor mere modtagelige for stress-sygdomme.
They will become more disorientated at work and therefore more vulnerable to
I fremtiden vil flere og flere oplysninger blive frem bragt ved hjælp af datateknologien, men her hævder for fatterne, at mennesket vil finde det vanskeligt at opsuge sådanne oplysninger og omsætte dem til handling.
In future more and more information will be generated by the processing technologies, but the authors argue that human beings will find it difficult to absorb such facts and translate them into action.
Der vil altid forekomme stress, når folk føler, at deres be stræbelser på at beherske det miljø, de befinder sig i, ikke lykkes.
Stress will always occur when people feel that their efforts to master their environment prove unsuccessful.
I rapporten peges der på, at folk, når de finder ud af, at de ikke kan magte den ny teknologi, bliver indadvendte og distancerer sig yderligere fra deres miljø og historisk/kulturelle baggrund.
The report suggests that when people find they cannot cope with the impact of the new technologies, they will withdraw into themselves and further divorce themselves from their environmental context and their historical culture.
De yderligere spændinger, der er forbundet med tilværelsen i byen, forøger belastningen på arbejdspladsen.
The added tensions of city life will exacerbate the pressures of the workplace.
FORTOLKNINGER AF STRESS
INTERPRETATIONS OF STRESS
Forfatterne hævder, at vi i fremtiden ikke kan behandle problemet stress ved blot at indsamle enorme mængder fakta om emnet.
The authors maintain that in future we cannot deal with the problem of stress at work merely by collecting mountains of facts about it.
Disse fakta skal sættes ind i en moralsk og politisk sammenhæng, hvis vi vil forstå dem og handle i overensstemmelse hermed.
Those facts have to be placed in a moral and political framework if they are to be understood and acted upon.
Det siges i rapporten, at en væsentlig del af belastningen på arbejdspladsen er frem kaldt af det industrielle system og derfor er skabt af mennesker.
The report says that a substantial amount of stress in work is induced by our industrial system and it is therefore man-made.
Man belyser tre forskellige måder at anskue forholdet mellem teknologi og arbejdere på.
Three different ways of looking at the relationship between technology and workers are highlighted.
Den første metode er måske den mest kendte.
The first is perhaps the most familiar one.
Her betragtes mennesket som et økonomisk væsen.
This regards man as an economic being.
I metoden tager man ud gangspunkt i den antagelse, at mennesket er rationelt og i stand til at beregne, hvor meget arbejde, der skal til for at opnå den dertil svarende belønning.
It begins with the assumption that man is rational and can calculate how much effort will bring the commensurate reward.
Mennesket betragtes som værende dovent af natur, og at det kræver alle former for ansporinger for at blive ved med at arbejde.
Man is seen as naturally lazy, requiring all kinds of incentives in order to keep on working.
Amerikaneren F.W. Taylor var den mest fremtrædende eksponent for denne indfaldsvinkel på videnskabelig virksomhedsledelse (scientific management).
The American F.W. Taylor was the foremost exponent of this outlook of scientific management.
Efter hans opfattelse skulle man indføre de mest effektive produktionsmetoder på arbejdspladsen, og arbejderne skulle lønnes efter indsats.
He believed that the most efficient methods of production should be introduced in the workplace and workers should be paid wages according to efforts.
Taylor og hans tilhængere betragtede stress som et rent fysisk problem, og derfor ville sænkelse af støjniveauet, gode belysnings-,
Stress was regarded by Taylor and his disciples as purely a physical problem, so that changing noise levels, ensuring good light, heating and ventilation in their opinion would prove quite enough to resolve any stress at work.
I forbindelse med den anden indfaldsvinkel, der beskrives i rapporten, betragtes mennesket på arbejdspladsen som en "kybernetisk enhed": en kompliceret maskine, der op suger oplysninger og reagerer logisk på det den bliver bedt om.
The second approach described by the report sees man at work as a 'cybernetic entity': a complex machine that will absorb information and respond in a reasoned manner to what he is told.
Forfatterne mener imidlertid, at denne metode fortsat er utilstrækkelig, hvis man vil forsøge at forstå arbejderne, hovedsagelig fordi man, når man anvender den, er tilbøjelig til at se bort fra de forskelle, som arbejds styrken i realiteten udviser.
However, the authors believe this remains an inadequate way of understanding workers, mainly because it tends to neglect the diverse realities of the labour force.
En teknisk tegner på en tegnestue kan tænkes at designe en maskine ud fra den betragtning, at industriarbejderen er en ung, rask mand med en seksårig grundskoleuddannelse, mens f.eks. 40% af industriarbejderne i Frankrig i realiteten er kvinder, halvdelen er over 39 år, 10-15% er handicappede, nogle kan ikke læse, mens en ud af ti arbejdere beskæftiget ved masseproduktion har 12-13 års skolegang bag sig.
A draughtsman in a design office may design a machine with the idea that an industrial worker is a young, healthy man with six years primary education, when in fact, for example, 40 per cent of French industrial workers are women, half are more than 39 years of age, IO-I5 per cent are handicapped, some cannot read but one in ten workers in mass production went to school for 12 or 13 years.
I rapporten peges der på, at der i denne fremgangsmåde er tendens til at den enkelte fjernes yderligere fra det arbejde han udfører.
The study suggests this approach tends to further split the individual from the kind of work he is doing.