natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der kan kun med udvalgets tilladelse beslaglæggelse af medlemmernes dokumenter eller elekt r o n i - ske optegnelser, ransagning af medlemmernes person, kont or eller bolig samt overvågning af deres post og telefons amtaler i forbindelse med sager, der er direkte eller indirekte knyttet til deres funktioner.
neseizureofamember’sdocumentsoror the searching of his or her person, o 2cefresi- dence or interception of his or her mail and teleph one calls, in respect of business relating directly or indirec tly to his or her duties, may be ordered the only with
80Velkommen i de nye omgivelser!
80Welcome to your Committee!
Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers pri-vilegier og immuniteter findes http://europa.eu/eur-lex/på:da/accessible/treaties/da/livre501.htm
‘Laissez-passer in a form to , be prescribed which shall be recognised as e valid authorities of the Member States, may be issued to membe rs and servants of the institutions the of Presidents of these institutions. beneseissued to o 2cialsandotherservantsunderdown in the Sta 1 R e g u l a t i o n s o f O 2cialsof Employment of Other Servants of the Communities.’ n e l a i s s e z - p a s s e r r e q u e s t s a l l a uijt h o r i t i e s the European Union to allow ‘the bearer to pass freely and to a 1ordthebearersuchassistanceandprotectionnecessary’.
Formændene for Fællesskabernes disse institutioner institutioners medlemmer og er, ansatte hvis form er bestemt ved en europæisk forordning ve dtaget af
Union and in many other countries outside the EU (list a v a i l - able on request).
b) Særligt belgisk identitetskort (obligatorisk uden belgisk statsborgerskab med bopæl i Belgien)
b) Special Belgian identity cards - compulsory for members who do not have Belgian nationality but live in Belgium.
Det særlige identitetskort k e l l i g e s p e c i f i c e r e r belgiske myndigheder (politi, averen told) er medlem af EØSU.
n e s p e c i a l i d e n t i t y c a r d a l s o p r o v i d e s gian authorities (police, customs) that the bearer is an
, andet betragtes medlemmets belgiske bopæl i dette tilfælde som den pågældendes faste bopæl).
Holders of a special identity lgian card are national register (in the absence of proof to the cont rary, their residence in Belgium from this point onwards is consi dered to be their main residence).
Ved fremlæggelse dokumentation (navnlig skattemæssig faste bopælskommunes skatteforvaltning) bopæl i Belgien betragtes som sekundær.
On the basis of supportin g docu- ments (in particular documents providing details of tax r e s i - dence), their residence in Belgium can be considered as sec- o n d a r y .
c) Erklæring, som alle indehavere af et belgisk identit etskort modtager, om den pågældendes mandat, belgiske finansministeriumspersonskatteforvaltning(»Service des contributions jes directes«), den årlige selvangivelse.
c) Papers to certify the mandate of individual members, for the Belgian financeministry(taxo 2ce),the income tax declarations sent to Belgian identity card holders every year); d) Papers to certify the status of EESC member, with a v iew to obtaining ‘diplomatic’ [N.B. (wrongly termed)] discounts, which are given by most car dealers on purchasing a car.
82Velkommen i de nye omgivelser!
82Welcome to your Committee!
Områder, hvor høring af EØSU er obligatorisk
Areas where consultation of the EESC is mandatory
Rapport om gennemførelsen
Application report
Frie tjenesteydelsesbevægelser
Freedom of movement for services
Tilnærmelse af lovgivningerne
Approximation of laws on the establishment
■ Tilnærmelse af lovgivninger, der påvirker det indre marked94
9 5 and operation of the internal market
■ Tilnærmelse af lovgivninger, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion95
Employment■ Guidelines on employment128■ Support measures129
Social- og arbejdsmarkedspolitik
Cooperation and coordination in the fields
■ Samarbejde og koordination på socialpolitikkens områder140
1 4 1 between women and men
Lige muligheder og ligebehandling141Rapport fra Kommissionen om
Commission report on the implementation
■ gennemførelse af artikel 136 og den d effm o g r a f i s k effs i t u a t i o n 1 4 3 i U n i o nffe n
1 4 3 of Article 136 and the demographic situation in the Union
■ Gennemførelsesbeslutninger vedrørende Den Europæiske Socialfond148
Implementing decisions concerning the
■ Tilskyndelsesforanstaltninger inden for uddannelse, faglig ekeruddannelse149og■ Erhvervsuddannelse150
1 4 9 o f e d u c a t i o n , vocational training and youth
Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom)
Treaty establishing the European Atomic Energy Community (EURATOM)
84Velkommen i de nye omgivelser!
84Welcome to your Committee!
Liste over vigtigste organisationer og sammenslutninger godkendt af grupperne
List of the main organisations and associations approved by the Groups
Sammenslutningen af Arbejdsgiverorganisationer i Europa
(Union of Industrial and Confederations in Europe)
Eurochambres Den Europæiske Sammenslutning Handels- og Industrikamre
EUROCHAMBRES (Association of European Chambers of Commerce and Industry)
Eurocommerce repræsenterer detail-, internationale handel i Europa
EUROCOMMERCE (Retail, Wholesale Trade Representation)
Den Europæiske Faglige Samarbejdsor-ganisation
(European Trade Union Confederation)
Den Europæiske Sammenslutning Arbejdsledere
(European Confederation of Executives and Managerial Sta 1)
Det Europæiske Miljøkontor
(European Environmental Bureau)
Den Europæiske Komité tive Sammenslutninger af Arbejdstage-re inden for Produktion og Håndværk
(European Confederation Co-operatives, Social Co-operatives and Participative Enterprises)
Sammenslutningen af Landbrugsorga-nisationer i Den Europæiske Union
(Committee of Agricultural tions in the European Union)
Den Europæiske Organisation Håndværk og Små og Mellemstore Virksomheder
(European Association and Medium-size Enterprises)
Den Europæiske Sammenslutning Sociale Apoteker
(European Union of the macies)
Foreningen af Tjenestemænd og Ansat-te i den Europæiske Finanssektor
(Federation of Civil Servants Employees in the Finance Sector)
86Velkommen i de nye omgivelser!
86Welcome to your Committee!
Ad hoc-grupper, p r æ s i d i e tffs A d g a n g s k o r t , udstedelse a f A d o n i s (postregistreringssystem)AICESIS, samarbejde med
ADONIS (system for registering § 13.3.1and tracking mail)
Industrielle Ændringer)§ 13.4.1.5Computere og printere, adgang til
Background of the EESCBank§ 9.4Budget g r o up Bu r e a u (make-up and role)
ECO (Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed)
CCMI (Consultative Commission § 13.4.1.5on Industrial Change)
Europa-Parlamentet, samarbejde med
C l o a k r o o m
Forbindelser med civilsamfundets organisationer og forfatningsmæssige spørgsmål, Kontoret for§ 13.3.4Forbindelser udadtil, u d v a l g e tffs Fo r m a n d e n s funktioner§ 12.3.3Formandskabet§ 12.3
§ 11.1 democracy at European level, n e C o m m i t t e e ’ s external relations, n e C o m mstu n i c a t i o n coordination§ 13.2.1Communication group§ 12.2.2Conferences and interpretation (unit)Consultative commission on industrial § 12.
Forsikringer— Europe Assistance§ 8.4.3— sygeforsikring + bilag C§ 8.4.2— ulykker bilag B
Directorate A - consultative w o r k D i r e c t o r a t e B - consultative w o r k D i r e c t o r a t e for Human and Financial § 13.5
— ulykker, vigtigste bestemmelser§ 8.4.1Fremtidige bygninger§ 1.1.1
Directorate for Logistics and Translation
Garderobe§ 2.3Generalsekretær§ 13.1Generalsekretærens s e k r e t a r i a t G r up p e r nffe § 12.9.1Gruppernes sekretariater§ 13.2.3
Union and Economic and Social Cohesion)Economic and Monetary Union (ECO)EEA-CC (Consultative Committee of the § 12.7
Helpdesk (it-)§ 5.3.3Historie (EØSU)§ 10Høring af EØSU, o b l i g a tffo r i s k Hffo v e dffs æ d e , EØSU’s§ 1Hovedsædet, adgang til§ 1.3
European Economic Area)Emergency services§ 8.3Employment, social a 1 a i r s ( s e e S p e c i a l i s e d sections)European Parliament (cooperation with)External Relations (REX)§ 13.4.2.1
Internationale Sammenslutning af Økonomiske og Sociale Råd og Tilsvarende Institutioner (AICESIS),
Headquarters of the Committee
88Velkommen i de nye omgivelser!
88Welcome to your Committee!
Kommunikationsgruppen§ 12.2.2Konferencer/tolkning, Kontoret fo r K o n tffo r e t for programmering, finans- k o n t r a k tfo r v a l t n i n g K o p i m a s k i nffe og f a x K v æ s tffo r k o l l e g i e t
Internal s e r v i c e s I T and t e l e c o m mstu n i c a t i o n s I T helpdesk
Læge- og s o c i a l t j e nffe s t e L a t i n a m e r i k a , samarbejde m e d M a n d a t v i l k å r , m e d l effm m e r nffe s M ø d e lffo k a l e r § 4Modtagelse af medlemmerne
Mail and documents (access to)Mandatory consultation of the EESC Appendix E
NAT (Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø)
(areas of)Medical and welfare s e r v i c e M e e t i n g r o o m s M e m b e r s ’ statute
Observatoriet for Det Indre Marked
NAT (Section for Agriculture, Rural
REX (Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser)§ 13.4.2.1
Relations with civil society organisations –
SOC (Den Faglige Sektion for B effs k æ k i g e l s e , S o c i a l effo g A r b e j dffs m a r k e dffs m æ sffs i g e Spørgsmål og Borgerrettigheder)§ 13.4.2.2
SOC (Section for Employment, Social
Tidligere Medlemmer, Foreningen a f T j e nffe s t e r , interne§ 13.6.6Trykkeri/distribution§ 13.6.9
Infrastructure and the Information Society)Translation§ 13.6.10
Udtalelser, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs § 11
Transport, Energy, Infrastructure and the
90Velkommen i de nye omgivelser!
90Welcome to your Committee!
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officie l l e
Luxembourg: O f f i c e f o r O f f i c i a l P u b l i c a t i o n s o f the European Communities
INDLEDNING. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
INTRODUCTION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
7Bæredygtig udvikling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8Klimaforandringer, energipolitik og miljøbeskyttelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7Sustainable Development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Eksterne forbindelser. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
External Relations. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
AICESIS (Den Internationale Sammenslutning af Økonomiske og Sociale Råd og Tilsvarende Institutioner) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
IAESCSI (International Association of Economic and Social Councilsand Similar Institutions) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
11• Det Vestlige Balkan og Kroatien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Western Balkans and Croatia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Tyrkiet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11• Turkey . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
11Bilaterale forbindelser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU-Indien . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU-Kina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
11Bilateral relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11• EU-India . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
EØSU'S ROLLE I DEN EUROPÆISKE UNION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
THE ROLE OF THE EESC IN THE EUROPEAN UNION. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Forfatningstraktaten, institutionelle reformer og fejringen af 50-årsdagen for EU's grundlæggelse . 13
Anniversary of the European Union. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .13
EØSU skal sikres en højere profil blandt EU-institutionerne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
Upgrading the profile of the EESC among the EU institutions. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13
14Rådet og dets formandskaber . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14Europa-Kommissionen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14
14The Council and its Presidencies . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forbindelserne med de nationale økonomiske og sociale råd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Relations with the national Economic and Social Councils (ESCs). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialogen med det europæiske civilsamfund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Dialogue with Civil Society in Europe. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
UDVALGETS EGEN VIRKSOMHED . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
THE COMMITTEE’S OWN AFFAIRS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Genforhandling af samarbejdsaftalen med Regionsudvalget . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Renegotiating the Cooperation Agreement with the Committee of the Regions (CoR) . . . . . . . . . . . . . 17
Udvalgets arbejdsmåde: færre og bedre udtalelser, bedre opfølgning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Functioning of the Committee: Fewer and better opinions, better follow-up. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Effektivisering af plenarmøderne og præsidiemøder med større politisk indhold. . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Streamlining plenary sessions and politicising Bureau meetings. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Yderligere modernisering af administrationen (sekretariatet). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Modernising further the administration (Secretariat). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Dimitris Dimitriadis, formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg 2006-2008.
Mr Dimitris Dimitriadis, President of the European Economic and Social Committee 2006-2008.
Der er ikke nogen uoverensstemmelse mellem mit og min forgænger, Anne-Marie Sigmunds program. Jeghar andre prioriteringer, men som vores forsamlings første blandt ligemænder det min pligt og ære at repræsentere erhvervs- og interesseorganisationerne og deres medlemmers interesser.
My programme will not be in contradiction with the programme of my predecessor [Anne-Marie Sigmund].My priorities are different, but as the primus inter pares of our Assembly, it is my honour and duty torepresent the interests of the socio-professional organisations and of its members.
Ledemotivet i mit program er det samme som i min åbningstale, nemlig Iværksætterånd med et menneskeligtansigt.
The leitmotiv of my programme is the same one as in my Inaugural Speech: “Entrepreneurship with a humanface”.
Vort Europa har brug for at opmuntre iværksætteri på alle samfundsniveauer og i alle former, så vi kanmøde de udfordringer, vi mere end nogen sinde tidligere står over for.
Our Europe needs to encourage entrepreneurship (“Unternehmergeist”)at all levels of society and in all itsforms in order to face the challenges that lie more than ever ahead of us.
Iværksætteri er nøglen til at tageglobaliseringens udfordringer op og skabe nye arbejdspladser og innovation, men altid under hensyntagen tilsociale spørgsmål og miljøet.
Entrepreneurship is the key to facingthe challenges of globalisation, creating new jobs and innovation having always in mind the social andenvironmental issues.
Det er ikke et mål i sig selv, men snarere en særlig måde at tænke på, som vi måanlægge, ikke kun i erhvervslivet, men også i vores hverdag.
It is not an objective in itself, but it is rather a mental state we must adopt not only forbusiness but also in our daily life.
Slutmålet er at bevare vores europæiske socialemodel der er et forbillede for andre dele af verden og skræddersy den, så vi kan klare de trusler, som erfølgen af den globale konkurrence og vigtige demografiske forandringer.
The ultimate purpose is to preserve our European social model – which is anexample to other parts of the world – and to tailor it accordingly in order to be able to face the threats resultingfrom global competition, and important demographic changes.
Da jeg selv er iværksætter, er jeg udmærket klar over, at tiden er kostbar, og det er grunden til, at jeg i mitprogram har sat fokus på vigtige prioriteter og forsøgt at være konkret, praktisk og præcis.
Being myself an entrepreneur,I know very well that time is precious and that is the reason why I have focused myprogramme on essential priorities and tried to be concrete, practical and measurable.
Programmet er opdelt i tre dele:− mine politiske, tematiske prioriteringer
− My political, thematic priorities;
− EØSU's rolle i en EU-sammenhæng
− The role of the EESC in the context of the European Union;
− udvalgets egen virsomhed.
− The Committee’s own affairs.
For det første vil jeg især takke alle de medlemmer, der efterkom min opfordring om personlige bidrag. De er alleaf stor værdi og målrettede, og jeg har især taget hensyn til de forslag, der er bred enighed om.
First of all,I am particularly grateful to all the members who responded to my request for personal contributions.They are all valuable and well targeted, I have particularly taken into consideration the suggestions reflecting abroad consensus.
Hvis et medlemikke genkender sine forslag i dette program, betyder det ikke, at jeg har ignoreret dem: De er blevet arkiveret ien sagsmappe, og jeg vil fortsætte med at se på dem under gennemførelsen af mit program.
If you find no trace of your suggestions in this programme, it does not mean that I havedisregarded them: they are in a file and I will continue to refer to them during the implementation of myprogramme.
Ligeledes er nyeidéer altid velkomne.
Likewise, new ideas are always welcome.
Globaliseringen rummer tre slags udfordringer for EU: en økonomisk, enintellektuel (vedrørende uddannelse, innovation og forskning) og enforvaltningsmæssig. Den græske filosof Demosthenes skrev allerede for2400 år siden: Ord, som redder, er at foretrække frem for ord, som behager.
Globalisation imposes three kinds of challenge to the EU:an economic one,an intellectual one (concerning education, innovation and research) andthe one of governance.The Greek philosopher Demosthenes wrote already2400 years ago:one has to prefer words that save above words that please.We cannot stop the evolution which makes some economic sectors sufferfrom globalisation.
Vikan ikke stoppe udviklingen, som er årsag til, at visse økonomiske sektorerlider under globaliseringen.
Our task is to coach and to correctly canalise it, to findthe adequate solutions, in order to keep up with global competition in anever faster changing world.
Det er vores opgave at styre og på korrekt visviderekanalisere den, finde passende løsninger, så vi kan holde trit medden globale konkurrence i en verden, der forandrer sig stadig hastigere.Globaliseringens udfordringer bør blive en ny dynamo for den europæiskeintegration: De europæiske borgere begynder at indse, at det ikke ermuligt at skabe de fornødne forbedringer inden for de nationale rammer,og i stigende grad forstår de nødvendigheden af at se ud overlandegrænserne efter et virkelig menneskeligt EU, skræddersyet efterderes behov.
The challenge of globalisation must constitutea new engine for the European integration: European citizens start beingaware that only the national framework alone is not sufficient to makethings better and they become eager to “see through” their national“curtain” the real human, tailored by their needs, European Union.
Den Europæiske Union er med sine nuværende 25 medlemsstater alleredeverdens mest betydningsfulde økonomiske union.
The European Union is,with its current 25 Member States,already the most important economic union in the world.
Det, som endnumangler at blive gjort, er at finde en fælles stemme og forene behovene hos alle de europæiske borgere for en politisk ogsocial union og ikke blot en rent økonomisk union.
Whatremains to be done is to “unify” the voice and the needs of all the European citizens towards a political and social unionand not just an economic one.
I den sammenhæng har Det Europæiske og Økonomiske Sociale Udvalg en vigtig rolle at spille, både som en strukturmed sine forskellige organer og via medlemmernes værdifulde bidrag.
In this context the European Economic and Social Committee has an important role to play, both as a structure with itsvarious organs and via your valuable contributions as members.
Som europæere og som medlemmer af nationaleog internationale organisationer er EØSU's medlemmer et afgørende fokuspunkt for udbredelse af de europæiske idéer,behov og forventninger, så borgerne bliver klar over betydningen af EU's beslutninger i deres hverdag, men spiller ogsåen vigtig rolle ved at sikre, at det, der ligger den europæiske borger på sinde, formidles videre til EU og dets institutioner.
As Europeans and members of your national andinternational organisations, you are the key and focal points for diffusing the European ideas, needs, expectations thusmaking people aware of the importance of the EU’s decisions in their daily lives, but also for transferring the Europeancitizen’s echo to the EU and its institutions.
Ingen politik og intet program vil være effektivt, hvis ikke alle medlemmer tager aktiv del heri ved at mangedoblevirkningerne og sikre tilbagemelding om gennemførelsen heraf.
No policy and no programme will be effective without each of you taking an active part in it by multiplying the effectsand providing feedback on its implementation.
Jeg er stærkt overbevist om, at EU's vigtigste politiske instrument over for globaliseringens udfordringer er den reviderede Lissabon-dagsorden. På forårstopmødet i 2005 besluttede man at koncentrere sig om følgende prioriteter for atter at sættegang i processen:
I strongly believe that the most important political instrument of the European Union to face globalisation is the renewed Lisbon agenda.At the 2005 Spring Summit,in order to revitalise the process, it was decided to concentrate the priorities on:
− fremme af vækst og beskæftigelse
− stimulating growth and jobs;
− foranstaltninger til fremme af forskning, innovation ogkonkurrenceevne.
− measures to encourage research, innovation andcompetitiveness.
Der er gjort fremskridt, men meget mangler fortsat at blive gjort.
Progress has been made but still much remains to be done.