natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I nogle lande er sektoren for reintegration genstand for øget opmærksomhed og investeringer, og i mange lande fremgår det af standarderne for vedligeholdelsesbehandling, at der bør stilles socialtilbud og reintegrationstjenester til rådighed for klienterne.
Reintegration measures reflect different national sociocultural and economic realities in Europe, but they also show some diversity with regard to objectives, target groups and conditions.
Forebyggelse af smitsomme sygdomme og en reduktion af antallet af narkotikarelaterede dødsfald er centrale mål i EU’s strategi med hensyn til narkotika, og den nuværende handlingsplan fastsætter målsætningen om at forbedre tilgængeligheden af og adgangen til tilbud og faciliteter for at forebygge og reducere helbredsskader.
) Council recommendation of 18 June 2003 on the prevention and reduction of health-related harm associated with drug dependence (OJ L 165, 3.7.2003, p.31).) Both documents are available at: http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/drug/drug_rec_en.htm#1 ) http://ec.europa.eu/employment_social/equal/index_en.cfm
Årsberetning for 2007: narkotikasituationen i Europa omfatter en handlingsplan mod fattigdom en tilskudsordning, på grundlag af hvilken der i 2006 blev tildelt 6,5 mio. EUR til opfølgningstjenester i forbindelse med boliger til hjemløse og alkohol- og stofbrugere.
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe countries that mention specific social reintegration projects for street children.
Endvidere deltager Grækenland, Frankrig, Italien, Litauen, Østrig, Portugal og Slovakiet i Kommissionens Equal-initiativ inden for beskæftigelse og social integration (24).
Three Member States (Ireland, Italy, the United Kingdom) have conducted national treatment outcome studies aimed at investigating treatment outcome by following a cohort of problem drug users over time in different treatment modalities and settings.
EU tilskyndede også til, at der blev etableret en ramme kaldet »den åbne koordinationsmetode«, hvor medlemsstaterne koordinerer deres indsats for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse via en proces med udveksling af politiske erfaringer og gensidig læring.
Programmes and actions in many countries are not specifically aimed at drug users but address vulnerable social groups in general and are typically implemented at local or regional level.
proximité« (PPP), der blev iværksat af den vallonske regering i 2003, tager fat på lokal fattigdom og afhængighed som to indbyrdes forbundne problemstillinger, mens kommunerne i henhold til serviceloven i Danmark er forpligtet til at sikre, at der udarbejdes en social handleplan for alle stofbrugere.
Thus, the ‘plans de prévention de proximité’ (PPP) established by the Walloon government in 2003 address locally poverty and addiction as two intertwined issues, while in Denmark, the Social Services Act obliges municipalities to offer a social action plan to all drug users.
Ligeledes påhviler der de lokale myndigheder i Polen en retlig forpligtelse til at sørge for social reintegration af stofbrugere, og i Nederlandene iværksættes de fleste nye sociale reintegrationstjenester af kommunerne.
Similarly, local governments in Poland have a legal obligation to socially reintegrate drug users, and in the Netherlands most new social reintegration services are initiated by municipalities.
Endelig sørger delstaterne eller kommunerne i Tyskland for husly, uddannelse og bolig, mens der på forbundsplan er programmer for personer med handicap til rådighed til støtte for den erhvervsmæssige integration af stofbrugere.
Finally, in Germany, shelter, schooling and housing are taken care of at the Länder level or by municipalities, while federal programmes for people with disabilities are available to support the vocational integration of drug users.
Reintegrationsforanstaltninger afspejler forskellige nationale sociokulturelle og økonomiske realiteter i Europa, men de viser også visse forskelle med hensyn til mål, målgrupper og vilkår.
In Italy, the Vedette study (1998–2001) aimed to evaluate the effectiveness of treatment offered in public treatment centres across the country.
F.eks. er Bulgarien og Rumænien de eneste lande, der nævner specifikke sociale reintegrationsprojekter for gadebørn.
Retention in treatment and mortality among heroin users were the main outcome variables.
Programmer og foranstaltninger i mange lande er ikke specifikt målrettet mod stofbrugere, men henvender sig til udsatte samfundsgrupper generelt og gennemføres typisk på lokalt eller regionalt plan. »Plans de prévention de
To date, three treatment outcome studies have been instituted in the United Kingdom.
Bistanden på boligområdet strækker sig fra nødindlogering, herberger og midlertidige botilbud til efterbehandlingshjem, støtteboliger og boligtilskud.
The first was the National Treatment Outcome Research Study (NTORS), carried out by the National Addiction Centre in England and Wales between 1995 and 2000.
For at undgå, at klienterne i længere tid »fastlåses« i en afhængighed af ydelser, undersøges innovative tiltag inden for bostøtte eller økonomisk administration.
It investigated treatment outcomes in residential or community treatment programmes.
Nationale undersøgelser af behandlingsresultater sundhedstilstand.
There were some positive findings, such as increased rates of abstinence from illicit drug use, a reduction in the frequency of drug use, a reduction in crime and improved health.
En række resultater på længere sigt i den femårige periode var dog mindre tilfredsstillende, f.eks. gik en første forbedring i brugen af crack til dels i modsat retning efter 45 år, og mange stofbrugere fortsatte med at drikke kraftigt (Gossop et al, 2001).
However, some longer-term outcomes over the five-year period were less satisfactory, for example early improvement in the use of crack was partly reversed after four to five years and many drug users continued to drink heavily (Gossop et al., 2001).
Tre medlemsstater (Irland, Italien, Det Forenede Kongerige) har gennemført nationale undersøgelser af behandlingsresultater med henblik på at se nærmere på behandlingsresultatet ved at følge en kohorte af problematiske stofbrugere over tid i forbindelse med forskellige behandlingsmetoder og -miljøer.
Housing assistance ranges from emergency day shelters, hostels and short-term residential facilities to half-way flats, assisted accommodation and rent subsidies.
Et vigtigt træk ved undersøgelserne er, at der ses nærmere på behandlingsresultater i forbindelse med eksisterende tjenester under daglige kliniske forhold.
To avoid ‘locking’ clients into longer-term service dependence, innovative approaches in the area of supported housing or financial management are being explored.
De almindelige behandlingsmetoder, der er undersøgt, omfatter metadonvedligeholdelse, metadonreduktion, afgiftning og stoffri behandling, f.eks. terapeutiske miljøer og rådgivning. Stofbrug, fysisk og mental sundhed, fastholdelse i behandling og kriminel adfærd er de væsentligste resultatvariabler, der anvendes.
For example, in Denmark, clients in reintegration flats are offered accommodation training to reduce possible future problems when they have to manage their own flats, and in the United Kingdom clients receive advice about shopping, cooking and the management of the household budget.
NTORS-undersøgelsen vil blive opdateret via Drug Treatment Outcomes Research Study (DTORS), som er ved at blive gennemført af University of Manchester.
An update of the NTORS study will be provided by the Drug Treatment Outcomes Research Study (DTORS) being carried out at the University of Manchester.
Undersøgelsen blev påbegyndt i 2006 og vil følge stofbrugere fra hele England i indledningsvis 12 måneder.
The study started in 2006 and will follow drug users from across England for an initial 12 months.
Den har til formål at evaluere virkningerne af narkotikabehandling på grundlag af en række resultatmål og fokuserer på en analyse af, hvilke former for behandling der giver de bedste resultater for bestemte undergrupper af stofbrugere.
It aims to evaluate the impact of drug treatment on a range of outcome measures and focuses on the analysis of which types of treatment pathways produce the best outcomes for particular subgroups of drug users.
I Skotland blev Drug Outcome Research Study (DORIS), som gennemføres af University of Glasgow, påbegyndt i 2001.
In Scotland, the Drug Outcome Research Study (DORIS), being carried out by the University of Glasgow, started in 2001.
I denne undersøgelse analyseres virkningerne og effektiviteten af narkotikabehandlingstilbud hos behandlingsinstanser, bl.a. fængselsbaserede tilbud.
This study examines the impact and effectiveness of drug treatment services based at treatment agencies, including prison-based services.
Stofbrugere blev fulgt i op til 33 måneder.
Drug users were followed up for up to 33 months.
I Italien havde Vedette-undersøgelsen (1998-2001) til formål at evaluere effektiviteten af behandlingen på offentlige behandlingscentre i hele landet.
In Ireland, the Research Outcome Study (ROSIE) conducted by the National University of Ireland, Maynooth commenced in 2003 and evaluates drug treatment effectiveness through follow-up of opioid users entering treatment over a period of up to three years, documenting the changes observed (Cox et al., 2006).
Fastholdelse i behandling og dødelighed blandt heroinbrugere var de væsentligste resultatvariabler.
At one-year follow-up, the study found marked reductions in drug use and criminal activity, a low mortality rate and some positive outcomes in terms of participants’ physical and mental health complaints.
Der er hidtil blevet iværksat tre undersøgelser af behandlingsresultater i Det Forenede Kongerige. Den første var National Treatment Outcome Research Study (NTORS), som blev gennemført af National Addiction Centre i England og Wales mellem 1995 og 2000.
While the creation of new opportunities for training and access to education is reported as common in many countries, paid work is harder to obtain for these groups.
Undersøgelsen vedrørte behandlingsresultater i forbindelse med stationære behandlingsprogrammer og behandlingsprogrammer i nærmiljøet.
New ways of getting clients into paid work include forming partnerships with private enterprises, mentoring schemes and providing incentives such as subsidising trainees’ wages or giving business start-up loans.
Der var en række positive resultater, f.eks. øget afholdenhed fra illegal stofbrug, en reduktion af hyppigheden af stofbrug, en reduktion af kriminalitet og forbedret
In several countries, drug treatment facilities have started their own socio-economic enterprises, gainfully employing their clients.
I Irland blev Research Outcome Study (ROSIE), der gennemføres af National University of Ireland, Maynooth, påbegyndt i 2003, og som led i undersøgelsen evalueres effektiviteten af narkotikabehandling gennem opfølgning af opioidbrugere, der kommer i behandling i en periode på op til tre år, og de observerede ændringer dokumenteres (Cox et al, 2006).
Other initiatives focus on improving the employment situation through better matching of profiles, expectations and skills with the realities of work life.
Ved et års opfølgning blev der som led i undersøgelsen fundet markante reduktioner af stofbrug og kriminalitet, en lav dødelighed og en række positive resultater med hensyn til deltagernes fysiske og mentale sundhedsproblemer.
For example, the Vienna Job Exchange acts as an intermediary between clients, drugs agencies and the public employment services, carrying out specific counselling to increase success rates on the job.
Kapitel 2: Tiltag over for narkotikaproblemer i Europa — en oversigt problemer behandles i specialiserede misbrugsafdelinger på psykiatriske eller almindelige hospitaler eller i andre psykiatriske behandlingsfaciliteter; Danmark har meldt om, at stofbrugere med psykiatriske problemer modtager behandling i psykiatriske behandlingsfaciliteter, og at »alternative plejehjem« kan tilbydes stofbrugere, som ikke kan klare sig i eget hjem på grund af misbrug, demens eller problematisk adfærd.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview problems.
Et stort centraliseret botilbud med plads til 120 hjemløse stofbrugere med psykiatriske problemer blev imidlertid mødt med indsigelser i lokalområdet.
However, a large centralised residential facility to accommodate 120 homeless drug users with psychiatric problems met with local objections.
For personer med psykiske problemer anses professionel bistand til at reetablere et netværk af støtte og kontaktpersoner som en vigtig komponent af den sociale reintegrationsproces.
For those with mental health problems, professional help to re-establish a network of support and contact persons is identified as an important component of the social reintegration process.
F.eks. fungerer jobbørsen i Wien (Wiener Berufsbörse) som et mellemled mellem klienter, narkotikaorganer og offentlige arbejdsformidlinger, der yder specifik rådgivning for at øge succesraten på jobbet.
In the Netherlands, a new Social Support Act was adopted in 2007, including drug addiction under the same regulations as (other) chronic psychiatric
I nogle lande (f.eks. Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Grækenland, Slovenien) stilles der kun strukturerede reintegrationsprogrammer til rådighed som en opfølgning af en afholdenhedsbaseret behandling for stofafhængighed, der er afsluttet med godt resultat, og der findes ikke på nuværende tidspunkt specifikke reintegrationsforanstaltninger for klienter i vedligeholdelsesbehandling.
In some countries (e.g. Bulgaria, the Czech Republic, Greece, Slovenia), structured reintegration programmes are provided only as a follow-on from successfully completed abstinence-based drug dependence treatment, and specific reintegration measures for clients in drug maintenance treatment are currently not available.
Indledning: det ændrede billede af cannabisbrug i Europa
Interpreting seizures and other market data
Fortolkning af beslaglæggelser og anden markedsinformation
Introduction: the changing picture of cannabis use in Europe
Cannabis er det hyppigst anvendte illegale stof i verden og et stof, der har stået i centrum for narkotikadebatten i Europa siden 1960’erne, hvor brugen heraf praktisk talt blev synonym med en voksende alternativ ungdomskultur.
Cannabis is the world’s most commonly used illicit drug and a substance that has been at the centre of the drugs debate in Europe since the 1960s when its use became virtually synonymous with a growing youth counterculture.
Trods denne fortrolighed er det ingen let opgave at forstå mønstrene i brugen af cannabis i Europa.
Despite this familiarity, understanding the patterns of cannabis use in Europe is a complicated task.
Ét vigtigt element i dette billede er de forskellige cannabisprodukter, der nu kan fås på det europæiske marked.
One important element in this picture is the different cannabis products now available on the European market.
Historisk har tre primære former for cannabis været almindelige i Europa: cannabisharpiks, cannabisblade og langt mindre hyppigt cannabisolie.
Historically, three main forms of cannabis have been common in Europe: cannabis resin; herbal cannabis; and, far less frequently, cannabis oil.
For mange er rygning af cannabisharpiks sammen med tobak fortsat den måde, stoffet normalt indtages på, selv om dette brugsmønster er forholdsvis sjældent andre steder i verden.
For many, the smoking of cannabis resin with tobacco remains the usual route of administration for the drug, though, elsewhere in the world, this pattern of use is relatively uncommon.
Mens Europa fortsat er det dominerende globale marked for cannabisharpiks, synes produkter af cannabisblade at blive mere udbredte og være fremherskende på nogle markeder.
While Europe remains the dominant global market for cannabis resin, herbal cannabis products appear to be becoming more common and predominate in some markets.
I de senere år er dette billede blevet mere kompliceret med den øgede tilgængelighed af cannabis, der er produceret inden for Europa; noget af dette er dyrket under kontrollerede forhold og kan have en forholdsvis høj styrke.
In recent years, this picture has grown more complicated still with the increasing availability of cannabis produced within Europe; some of which is grown under controlled conditions and can be of relatively high potency.
Denne form for cannabis er blevet et specifikt, selvstændigt produkt i mange lande og vanskeliggør vurderingen af de folkesundhedsmæssige følger af de ændrede mønstre i brugen af cannabis.
This kind of cannabis has become a specific product in its own right in many countries and complicates the assessment of the public health impact of changing patterns of cannabis consumption.
Udbud og tilgængelighed
Supply and availability
Med henblik på at se narkotikabeslaglæggelserne i Europa i en bredere sammenhæng indeholder denne beretning kortfattede oplysninger om situationen på verdensplan.
In order to view European drug seizures in a wider context, in this report summary information is presented on the global situation.
FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet udarbejder en årsrapport om den internationale narkotikasituation, og dette er den primære kilde til de internationale skøn, der er medtaget her.
The United Nations Office on Drugs and Crime produce an annual report on the international drug situation and this is the principal source used for the world estimates included here.
Læseren bedes bemærke, at der er vanskeligheder med at indsamle oplysninger af denne art, og at informationssystemerne er ringe udviklet i mange dele af verden.
The reader should note that there are difficulties in compiling information of this sort and, in many parts of the world, information systems are poorly developed.
Disse data bør derfor betragtes som de bedste skøn, der er mulige på grundlag af de nuværende informationsressourcer.
Therefore, these data should be viewed as the best approximations possible from the information resources currently available.
Mellem- og Sydamerika (46 %), efterfulgt af Afrika (26 %) og derpå Asien (22 %) (UNODC, 2007).
Production and trafficking in the Americas (46 %), followed by Africa (26 %) and then Asia (22 %) (UNODC, 2007).
Da cannabis kan dyrkes i en række forskellige miljøer og vokser vildt i mange dele af verden, er det særdeles vanskeligt at udarbejde overbevisende skøn over den globale produktion.
Because cannabis can be grown in a range of different environments and grows wild in many parts of the world, it is extremely difficult to produce convincing estimates of global production.
Efter en stigende tendens i mange år har UNODC under hensyntagen til oplysninger om diversificeringen af cannabisproduktionen reduceret sine globale skøn over produktionen af cannabisblade fra 45 000 tons i 2004 til 42 000 tons i 2005, hovedsageligt som følge af et fald i produktionsskønnene fra Nordamerika efter en intensiveret indsats for at udrykke cannabis.
Following an upward trend over several years, taking into account information on the diversification of cannabis production, the UNODC has reduced its global estimates of herbal cannabis production from 45 000 tonnes in 2004 to 42 000 tonnes in 2005, mainly due to falling production estimates from North America following intensified cannabis eradication efforts.
Det anslås nu, at ca. halvdelen af al cannabis dyrkes i Nord-,
It is now estimated that about half of all cannabis is grown
Marokko er fortsat den væsentligste internationale producent af cannabisharpiks, og selv om det fremgår af nylige undersøgelser, at det område, der anvendes til dyrkning af cannabis, blev reduceret med ca. 40 % mellem 2004 og 2005, anslås det, at landet stadig producerer omkring 70 % af den cannabisharpiks, der forbruges i Europa.
Morocco remains the main international producer of cannabis resin, and although recent survey work suggests that the area under cannabis cultivation decreased by around 40 % between 2004 and 2005, it is still estimated that the country produces some 70 % of the cannabis resin consumed in Europe.
På grundlag af skøn over det samlede dyrkningsareal havde Marokko en potentiel produktion på 1 066 tons i 2005, og
Based on estimates of the total area under cultivation, Morocco had a potential production of 1 066 tonnes in 2005, with most Moroccan cannabis bound for the European and North African markets (CND, 2007;
Cannabis til eget brug: retlig status hovedparten af den marokkanske cannabis var bestemt til markederne i Europa og Nordafrika (CND, 2007; UNODC og Marokkos regering, 2007). Cannabisharpiks smugles til Europa via Den Iberiske Halvø.
Cannabis for personal use: the legal status
Selv om Marokko er langt den største producent af harpiks til det europæiske marked, angives harpiks fra andre lande (Moldova og Indien) at være tilgængelig, især i centraleuropæiske lande.
Although Morocco is by far the major resin producer for the European market, resin from other countries (Moldova and India) is reported to be available, particularly in central European countries.
Trods de forskellige lovgivningstiltag i forbindelse med cannabis i medlemsstaterne (1) kan der ses en generel tendens i Europa i udviklingen af alternative foranstaltninger til en straffedom i forbindelse med tilfælde af brug og besiddelse af mindre mængder cannabis til eget brug uden skærpende omstændigheder.
Despite the different legal approaches towards cannabis across the Member States (1), a general trend in Europe can be seen in the development of alternative measures to criminal conviction, for cases of use and possession of small quantities of cannabis for personal use without aggravating circumstances.
Der sondres nu hyppigt mellem cannabis og andre illegale stoffer enten i loven, ved ministeriel bekendtgørelse eller i domstolenes praksis.
Cannabis is now frequently distinguished from other illicit substances either in the law, by prosecutorial directive, or by the judiciary practice.
I de fleste europæiske lande er tendensen gået fra frihedsberøvende straffe til bøder, advarsler, betingede domme, fritagelse for straf og rådgivning.
In most European countries, the move has been away from custodial sentences and towards fines, cautions, probation, exemption from punishment and counselling.
Eksempler på denne tendens findes i en række nylige foranstaltninger, bl.a. afskaffelsen af frihedsstraffe i Luxembourg i 2001 og Belgien i 2003 og nedsættelsen af frihedsstraffe i Grækenland i 2003 og Det Forenede Kongerige i 2004. Retningslinjer for politi eller anklagemyndighed blev udstedt i Belgien i 2003 og 2005, i Frankrig i 2005 og i Det Forenede Kongerige i 2004 og 2006.
Examples of this trend can be found in a number of recent measures, including the removal of custodial penalties in Luxembourg in 2001 and Belgium in 2003, and reduction of custodial penalties in Greece in 2003 and the United Kingdom in 2004.
I 2006 var Den Tjekkiske Republik på vej til at fastsætte forskellige klasser for ikke-lægemidler, men dette udkast til straffeloven blev forkastet af andre årsager.
In 2006, the Czech Republic almost established different classes for non-medicinal drugs, but that draft of the Penal Code was rejected for unrelated reasons.
Til trods herfor fortsætter antallet af indberettede cannabisrelaterede lovovertrædelser med at stige i Europa (se kapitel 1).
Despite this, the number of reported cannabis offences continues to rise in Europe (see Chapter 1).
Mens cannabisharpiks i Europa normalt er et forholdsvis ensartet produkt, kan det samme ikke siges om cannabisblade.
If cannabis resin in Europe tends to be a fairly uniform product, the same cannot be said of herbal cannabis.
De steder, hvor beslaglæggelserne havde deres oprindelse i 2005, omfatter Albanien, Nederlandene, lande i det tidligere Jugoslavien, Angola og Sydafrika.
The origin of seizures reported in 2005 includes Albania, the Netherlands, countries of the former Yugoslavia, Angola and South Africa.