natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overskrifterne fra disse to fortegnelser blev kategoriseret i bestemte grupper (jfr. 111.
The titles from these two indexes were categorised into certain groups
11), så som individuelle faktorer, gruppe- og individuelle holdninger, faktorer med jobrelation samt arbejdsmiljøet.
(see Figure 11) such as individual factors, group and individual attitudes, job related factors and the work environment.
Hensigten hermed var at gøre en analyse nemmere.
This was done in order to simplify the analysis.
93 til at fremhæve den individuelle reaktion eller gruppereaktioner eller -holdninger til visse aspekter af miljøet, hvorimod de medi cinske sammenfatninger har tendens til at understrege virkningen af visse aspekter af miljøet på det enkelte menneske med implikationen, at miljøet kan og burde ændres i nogle tilfælde.
When the titles of research studies on work generally and the subjective impressions of shiftwork were examined together it is clear that shiftwork involved not only a change of schedule and a disruption of the
Under en samtidig undersøgelse af overskrifterne til forskningsstudierne vedr. arbejde i almindelighed og de subjektive ind tryk af skifteholdsarbejde viste det sig, at skifteholdsarbejde ikke blot indebar en ændring i arbejdsordningen og en forstyrrelse i "legemets urværk", men at det også var tilbøjeligt til at involvere forskellige andre negative og undertiden skadelige aspekter af arbejdet og livsformen i almindelighed.
'body clock' but that it also tended to involve a variety of other negative and sometimes harmful aspects of work and lifestyle generally.
Tendensen til at ind tage lægemidler og spiritus for at klare skifteholdsarbejdets stressende virkninger omtaltes f.eks. ofte i kommentarerne og » blev antydet i nogle få af henvisningerne.
For example, the tendency to take drugs and alcohol in order to cope with the stressful effects of shiftwork was frequently mentioned in the comments and referred to by implication in a few of the references.
Forskningsoverskrifter til emnet, "Arbejde"
Research Titles on the Subject of 'Work'
Faktorer i psykologiske sammenfatninger med relation til arbejde
Factors in Psychological Abstracts Relating to Work
(c) Sociale faktorer, f.eks. socialdemografiske aspekter.
(a) Physical Characteristics, e.g. age, sex. (b) Psychological Characteristics, e.g. education, personality, (c) Social Factors, e.g. sociodemographic aspects. 2.
(b) M.h.t. selve arbejdet, f.eks. løn, mobilitet, motivation. (c) M.h.t. efter arbejdstid - fritid og pensionering.
Group and Individual Attitudes (a) To choosing Work, e.g. value structure, vocational guidance. (b) To Work itself, e.g. to pay, mobility, motivation. (c) After Work - leisure time and retirement.
(a) Organisationsmæssige aspekter, f.eks. fagforeningens styrke, ledelsens angrebsmåde.
(a) Organisational Aspects, e.g. union strength, management approach. (b) Task Related Aspects, e.g. workload, productivity. (c) Aspects of Control, e.g. autonomy, bureaucracy.
(c) Kontrolaspekafeer, f.eks. autonomi, bureaukrati. (d) Arbejdsmiljøet, f.eks. skiftordninger, arbejdstider.
(d) The Work Environment, e.g. shift schedules, working hours.
(a) Problemer på arbejdspladsen, f.eks. rygsmerter, støv, arbejdsfobier.
(a) Problems at the Workplace, e.g. back pain, dust, work phobias. (b) Occupatlontal Illnesses, e.g. asbestosis, cardiovascular diseases.
Fysiologiske aspekter
Physiological Aspects
(a) Skifteholdsarbejde, f.eks. døgnrytmer, uregelmæssige ordninger.
(a) Shiftwork, e.g. diurnal rhythms, irregular schedules. (b) Assessment of Types of Work, e.g. work capacity.
(c) Andre fysiologiske faktorer, f.eks. arbejds- og hvile tider, legemsstørrelse og arbejdsevne.
(c) Other Physiological Factors, e.g. work and rest times, body size and work capacity.
Psykologiske aspekter
Psychological Aspects
(a) Aspekter af arbejdsbyrden, f.eks. subjektive aspekter, psykisk belastning.
(a) Aspects of Workload, e.g. subjective aspects, mental load. (b) Methods of Measurement, e.g. time and motion.
(c) Andre psykologiske faktorer, f.eks. personlige træk, rygning, monotoni.
(c) Other Psychological Factors, e.g. personality, smoking, monotony.
(c) M.h.t. arbejdsetik, f.eks. arbejdet - ven eller fjende? (d) Andre sociale aspekter, f.eks. arbejde og handicappede.
(a) The Organisation of Work, e.g. time and air traffic controllers. (b) Family Concerns, e.g. women and labour law, family duties. (c) Concerning the Work Ethic, e.g. work- friend or enemy? (d) Other Social Aspects, e.g. work and the handicapped.
Det farlige miljø, i hvilket arbejdet, udføres på skiftehold, omfattede ofte støj, gasarter, støv og andre skadelige stoffer, tillige med stor risiko for ulykkestilfælde, hvilket altsammen bidrog til den alment stressende situation.
The hazardous environment, in which work was carried out on shift schedules, often containing noise, fumes, dust, and other noxious agents as well as a high risk of accidents all contributed to the generally stressful situation.
Det er meget, vanskeligt at isolere virkningerne af arbejde på skiftehold fra de mange for skellige andre erhvervsmæssige pres.
It is very difficult to isolate the effect of working shiftsfrom the variety of other occupational pressures.
Det viste sig, at måden, på hvilken folk klarer skifteholdsarbejdets virkninger, var et studieområde, forskerne i det store og hele har ignoreret i det mindste for så vidt, det fremgår af nærværende liste over forskningsoverskrifter.
The way in which people cope with the negative effects of shiftwork was found to be one area of study which has been largely ignored by researchers, at least as far as can be gauged by this listing of research titles.
Under den mundtlige og skriftlige undersøgelse af skifteholdsarbejdets virkninger henviste de enkelte mennesker næsten altid til måderne, på hvilke de reagerede over for problemerne, de kom ud for.
In the verbal and written investigation of the effects of shiftwork individuals almost always remarked upon the ways in which they reacted to the problems which they experienced.
Måden, på hvilken man klarer sig, er måske det vigtigste aspekt, til overvejelse for vedkommende mennesker, specielt fordi ordningen med skifteholdsarbejde lader til at være praktisk talt uundgåelig for mange af de i de beskrevne job involverede.
The method of coping is, for the person concerned, perhaps the most important aspect to be considered, particularly as the shiftwork schedule appears to be almost unavoidable for many of those involved in the jobs described.
Mangelen på forskning vedr. emnet, en forklaring af stress på arbejdspladsen, specielt, med relation til skifteholdsarbejde, var iøjnefaldende på dette stadium.
The lack of research on the subject of coping with stress at work, particularly that relating to shiftwork,was noticeable at this stage...
Der findes en del litteratur om personlighedstyper og rygning og om personlige egenskaber, drikkeproblemer, men bort set herfra ser det, ud til, at vi simpelthen ikke kender noget til, hvorledes de enkelte mennesker reagerer over for skifteholdsarbejde og heller ikke, hvorledes de kompenserer for problemerne, de konfronteres med.
There is some literature on personality types and smoking and personality and drinking problems but apart from that it seems that we simply do not know how different individuals react to shiftwork nor how they compensate for problems experienced.
Skifteholdsarbejdets virkninger er blevet undersøgt ret, alment, foroven i vor søgen efter subjektive rapporter og en hurtig gen nemgang af forskningslitteraturen vedr. skifteholdsarbejde. For at kunne studere emnet mere indgående er det, imidlertid nødvendigt at se nærmere på forskningsstudierneres specifike resultater.
The effects of shiftwork have been studied in a fairly general way above by searching for subjective reports and by a quick survey of the research literature on shiftwork.
Der findes mange særskilte former for skiftsystemer, som Sergean (1971) har påpeget.
Sergean (1971) has shown.
Han udarbejdede en liste over følgende som former, arbejdsministeriet havde noteret i 1954 og 1964: kontinu erlige tre-skift, ikke-kontinuerlige tre-skift, alternerende
Ministry of Labour in 1954 and 1964: continuous three-shift, discontinuous three-shift, alternating day and night, permanent night, double-days and part-time evening.
Han pegede også på de mange former for skiftordninger, så som 2 χ 12, 2 χ 8 og den regelmæssige tilføjelse af 12­timers overarbejdsskift lørdag og søndag, samt et 3 x 8 ikke­kontinuer­ligt tre­skiftsystem fra mandag til fredag.
He also pointed out the many other types of shift schedules such as 2 χ 12, 2x8 and the regular addition of 12 hour overtime shifts on Saturday and Sunday to a 3 χ 8 discontinuous three shift system from Monday to Friday.
"Dette variationselement er noget, vi ikke får lov til at glemme ret længe under en overvejelse af skifteholdsarbejde".
"This element of variety is something which one can never forget for very long when considering shiftwork".
"Variation efter systemtype, industrigren, køn, region; følgelig variation i de forskellige gruppers holdninger og i rækkevidden af deres godtagelse af arbejdstidernes forskellige tilrettelæggelser".
"Variation by type of system, industry, sex, region; and by implication, in the attitudes and degree of acceptance of different groups to different arrangements of working hours".
Forskellene mellem skifteholdsarbejde og arbejde til konventionelle tidspunkter
The Differences between Shiftwork and Work at Conventional Times.
Biologisk og fysiologisk villighed til at arbejde.
The Individual Biological and Physiological Preparedness for Work.
Uregelmæssigheder i søvn- og spisetider (specielt på roterende skift)
Irregularities of Sleeping and Eating Times (especially on Rotational Shifts)
(Transport til arbejdet er uden for myldretiden) d.v.s. nemmere med privat transport, vanskeligere med offentlige transportmidler)
(Transport to Work will be outside Rush Hours) i.e. easier in private transport, more difficult by public transport).
Årvågenhed - træthed . )
Alertness - Fatigue.
(kan variere efter humøret)
Motivation Towards the Job. (may vary with mood)
Arbejdsmiljøet
The Work Environment.
Aspekter, der varierer i løbet af døgnet.
Aspects which will vary Throughout the 24 hour Period.
Arbejdspres Tilsynets omfang
Pressure of Work. Amount of Supervision.
Til rådighed stående måltider, bedriftslægeservicer, vedligeholdelse o.s.v.
Availability of Food, Medical Services, Maintenance, etc.
Det sociale liv
The Social Environment.
Ægtefællens, børnenes livsmønster Venners arrangementer Tidsfastsættelse for eksterne sociale aktiviteter: - sociale og politiske gruppemøder - civile aktionsgrupper - religiøse møder - videre uddannelse o.s.v.
Timing of Outside Social Activities - social and political group meetings. - civil action groups. - religious meetings. - further education, etc.
Dikotomier inden for skiftsystemerne
Dichotomies Within Shift Systems
Aspekter af skifteholdsarbejde, der gør dette forskelligt fra kon­ventionelt dagarbejde, er blevet gennemgået og opført på listen i 111. 12.
The Differences between Shiftwork and Conventional Day Work
Natarbejde adskiller sig fra dagarbejde på mange måder m.h.t. det. enkelte men­neskes evner og arten af miljøet, i hvilket han eller hun arbejder.
Night work will be different from day work in many ways relating to the ability of the individual and to the nature of the environment in which he or she is working.
Det organisationsmæssige klima, vedkommende er beskæftiget i, er også anderledes om natten, idet der f.eks. måske er mindre pres for høj produktivitet, mindre tilsyn og eventuelt færre aktiviteter, der fo­regår samtidigt.
The organisational climate within which the person is working will also be different at night, for example, there may be less pressure for high productivity, less supervision and perhaps less other activities continuing simultaneously.
Eftersom natarbejde menes at være et, så vigtigt aspekt af skif­teholdsarbejde og også er nogenlunde nemt at. definere (i modsætning til f.eks. forskellen mellem et 3 x 8­timers skift, og et 2 χ 12­timers skift), har vi valgt dette emne til en mere detaljeret ana­lyse af virkningerne af et af skifteholdsarbejdets aspekter.
As night work is considered to be such a major aspect of shiftwork and is also fairly easily definable (unlike for example the distinction between a 3 χ 8 hour shift and a 2 χ 12 hour shift) this topic has been chosen as the subject of a more detailed analysis into the effects of one aspect of shiftwork.
Fordi natarbejde har en så gennemgribende virkning, sammenlignet med alle andre aspekter af arbejdet, vil dette aspekt formodentligt også have en vidtrækkende indflydelse på antallet af ulykkestilfældene, der finder sted.
As night work has such a pervasive effect over all other aspects of working it is considered that this aspect will also have a wide ranging effect over the number of accidents which occur.
Som det fremgik af Kapitel 2, lader det til, at der sker flere ulykkestilfælde under natskiftene i nogle industrigre­ne, hvorimod der synes at være færre i andre.
As it has been seen from Chapter 2 , in some industries there appear to be more accidents during night shifts whereas in others there appear to be less accidents during the night hours.
Da tendensen ikke lader til at være konstant, hvad ulykkestilfælde og skifteholds­arbejde angår, ser det, ud til, at det ikke er kendsgerningen, at et menneske arbejder om natten, der er vigtig for ulykkestilfælde­nes årsagssammenhæng, men at det snarere drejer sig om en række mellemliggende faktorer.
As there seems to be a lack of consistent trend as far as accidents and shiftwork go, it appears that it is not the fact that an individual is doing night work which is important in accident causation but rather that there are a number of intermediary factors involved.
De varierende forhold i de forskellige organisationer, tillige med vedkommende menneskers forskellige psykiske og fysiske tilstand lader til at, influere hinanden gensi­digt på en sådan måde, at antallet af ulykkestilfælde er højere og præstationen lavere om natten under nogle omstændigheder, mens situationen er omvendt under andre.
The different conditions in different organisations together with the different mental and physical state of the individuals concerned appear to interact so that in some contexts accidents are higher and performance lower at night, whereas in others the situation is reversed.
100 forekomst som foreslået i Kapitel 5 (111. 10).
The following literature survey on night work has been organised in accordance with the model of accident occurrence as proposed in Chapter 5 (Figure 10).
Oversigten er blevet struktureret på denne måde for at gøre det nemmere at kombinere de to forskningsretninger, nemlig vedr. ulykkestilfælde og natarbejde.
The survey has been structured in this way in order to facilitate the linking of the two lines of research that of accidents and that of night work.
Individuelle faktorer og natarbejde
Individual Factors and Nightwork
(i) Fysiske evner
(i) Physical Abilities
Natarbejde stiller store fysiske krav til en arbejdstagers helbred og modstandskraft (Streich, 1978).
Nightwork makes heavy physical demands on the health and stamina of an employee (Streich, 1978).
Eftersom der kræves en meget fin helbredstilstand, kommer mange potentielle skifteholdsarbejdere ikke på tale i dette arbejdssystem.
Because a very good state of health is demanded, many potential shiftworkers are selected out of this work system.
Bort set, fra ekstra byrden med at skulle tilpasse sig udførelsen af skifteholdsarbejde kan natarbejde og den hermed forbundne uregelmæssighed have uheldige virkninger på arbejdere med visse sygdomme, f.eks. sukkersyge, mave/tarmsygdomme, epilepsi, colitis og coronar trombose (McGirr, 1966, fra Harrington).
Apart from the additional adaptation needed to perform shiftwork, nightwork and the irregularity it entails may adversely affect workers with certain diseases, e.g. diabetes, gastro-intestinal diseases, epilepsy, colitis and coronary thrombosis (McGirr 1966, from Harrington).
Selv om tallene varierer, er der almindelig enighed om, at ca. 20% af det mulige arbejdsmarked ikke egner sig for skifteholdsarbejde (Thiis-Evensen, I969).
Although figures vary it is generally agreed that around 20% of the possible labour market is unsuited to shiftwork (Thiis-Evensen, 1969).
Lægeundersøgelser før ansættelsen og forud for skifteholdsarbejde lader imidlertid ikke til at være almindeligt udbredte (Streich, 1978), og problemer med jobegnethed menes i det store og hele at blive løst. gennem en selvvalgsproces.
However, pre-employment medical tests prior to taking up shiftwork do not seem to be universal (Streich, 1978) and problems of job suitability are generally assumed to be solved by a process of self-selection.
Det betyder nødvendigvis, at mennesker, der finder ud af, at de ikke kan tage det psykiske eller fysiske pres eller som ikke kan klare den krævede sociale tilpasning, bliver nødt til at vende tilbage til dagarbejde efter kort tids beskæftigelse på skiftehold (Thiis-Evensen, I969), eller de sidder tilbage på et højere risikoniveau end normalt.
This necessarily means that those individuals who find that they cannot take the mental and physical pressure or who cannot cope with the required social adjustments must return to day work after a short time on shiftwork, (Thiis-Evensen, 1969) or remain at a higher level than normal level of risk.
En fremskreden alder kan eventuelt producere en forringelse i et menneskes tilpasningsevne, om end der ikke findes langstrakte studier vedr. skifteholdsarbejdere til bekræftelse heraf.
Advancing age may produce a deterioration in the person's ability to adapt although there are no longitudinal studies of shiftworkers to verify this.
Sociologiske studier foreslår dog, at ældre mennesker stiller sig mere modstræbende over for at arbejde på skiftehold i lange perioder (jfr. Haumont og Gobert, 1978).
Certainly sociological studies suggest that older people are more reluctant to work for long periods on shiftwork (e.g.Haumont and Gobert, 1978).
Halbergs langstrakte eksperimenter med mus, der blev underkastet, fase-ændringer, afslørede en langsommere temperaturtilpasning med fremadskridende alder. Selv om disse resultater ikke bør anvendes til at drage direkte følgeslutninger om mennesker, står de i relation til Reinberg et. al.'s (1975) resultater, nemlig at, emner på 25 til 30 år
Halberg's longitudinal experiments on mice subjected to phase shifts revealed a slower temperature adaptation with advancing age.
Et, menneskes respons til en etableret, arbejdsbyrde (målt som en stigning i hjertets hastighed eller i træthedsfornemmelsen) ligner en ældre persons, dersom arbejdet udføres om natten (Ostberg og Svensson, 1975).
A man's response to a fixed work load (measured in terms of an increase in heart rate or in the feeling of fatigue) resembles that of an older person's if it is performed at night (Östberg and Svensson, 1975).
Det er også velkendt, at søvnen forringes med fremadskridende alder (Carpentier og Cazamien, 1977; Wilkinson, noteret, af Harrington, 1972).
It is also known that sleep deteriorates with advancing age (Carpentier and Cazamien, 1977; Wilkinson, noted by Harrington, 1972), Advancing age is frequently accompanied by increasing risk of morbidity, so it is difficult to isolate the cumulative
Fremadskridende alder ledsages ofte af en stigende fare for sygelighed, og det er derfor vanskeligt at isolere skifteholdsarbejdets kumulative virkninger fra virkningerne af en fremadskridende alder.
84 effects of shiftwork from those of advancing age.
Som Munstermann og Preiser (1978) har vist, er det, en anden overraskende faktor, at skifteholdsarbejdere har tendens til at. være beskæftiget, med arbejde, som indebærer mangfoldige besværligheder (f.eks. støj, store fysiske krav o.s.v.). Schmidt.
Another confounding factor is that as Munstermann and Preiser (1978) have shown, shiftworkers tend to be engaged in work involving multiple hardships (e.g. noise, high physical demands, etc).
(1976) fandt, at. tolerancen over for besværligheder aftager med fremadskridende alder, og at. dette især gælder for støj og varme, kombineret med store krav til den fysiske styrke.
Schmidt (1976) found that tolerance to hardships declines with advancing age and that this is especially true for noise and heat combined with heavy demands on physical strength.
Hvad de sansemæssige færdigheder om natten, sammenlignet med dagarbejde angår, er forskningen kun meget begrænset. Knoerchen et al.
As regards sensory abilities at night compared with day work, there is only a limited amount of research.
En undersøgelse af tilpasningen til mørke viste, at. den visuelle tærskel var betydeligt, lavere kl. 03-00 end om da gen.
When dark adaptation was examined the visual threshold was found to be significantly lower at 3.00 am than during the day.
Denne forskel ligner variationen fra første til andet mi nuts tilpasning til mørke om dagen.
This difference is similar to the variation from the first to second minute of dark adaptation during the day.
Det betyder, at, en lysstimulering af en given intensitet opfattes under første minuts tilpasning til mørke om natten, men ikke før andet minut om dagen.
This means that a light stimulation of a given intensity is perceived in the first minute of dark adaptation at night but not before the second minute during the day.
Knoerchen et al.'s studie og de andre ovenfor omtalte tyder på, at man har fundet, en cirkacisk variation i mange forskellige sanser og aspekter af sanseorganerne.
Knoerchen's et al study and the others mentioned above suggest that circadian variation has been found in many different senses and aspects of the sensory organs.
En nøjagtig undersøgelse af ændringer i sanseorganerne er vanskelig, og det gælder især de mindre kendte funktioner, så som kinæstetiske evner, berøringssensibilitet og smagssans.
Changes in sensory organs are difficult to investigate precisely and this applies particularly to the less well understood functions such as kinaesthetic ability, tactile sensitivity and the sense of taste.
Det. vides ikke, hvorledes disse evner varierer i løbet af døgnet og heller ikke, hvor vigtige sådanne
It is not known how these abilities vary over the course of 24 hours, nor how important such attributes are for successful functioning.
Berøringsevnen er tilbøjelig til at blive ignoreret af størstedelen af befolknin gen.
Tactile ability tends to be overlooked by the majority of the population.
Blinde mennesker og folk, beskæftiget med arbejde, der kræ ver berøringsfærdigheder (f.eks. tekstiler, uldsortering, skulp- turarbejde o.s.v.), kan udvikle hudsensibilitetsevner til et me get, højt niveau.
Blind people and those involved in tasks demanding tactile skills (e.g. with textiles, wool sorting, sculpturing etc.) can develop perceptions of skin sensitivity to a high level.
Surry (I969) peger på, at der bør tages hensyn til berøringssensorerne i undersøgelser af ulykkestilfælde i for bindelse med materialehåndtering.
Surry (1969) points out that in a study of material handling accidents the tactile sensors should be considered.
Bevismaterialet for ofre for spedalskhed gør det klart, at hænderne er langt mere følsomme over for slag, snit og efterfølgende infektioner, når smerte eller berøringsreceptorerne ikke fungerer.
The evidence from victims of leprosy makes clear that when no pain or touch receptors are in operation the hands are much more vulnerable to bruises, cuts and subsequent infections.
Mangelen på følere ceptorer betyder formodentligt, at advarslen, et sundt menneske modtager om, at. noget, er varmt, kold eller skarpt, ikke er til stede: små ulykkestilfælde bliver til alvorlige, og det, bliver vanskeligere at lære at undgå farer.
Presumably the lack of sense receptors means that the warning a healthy person receives that something is hot, cold or sharp, is lacking: slight accidents will become major ones and there will be reduced learning of hazard avoidance.