natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et internationalt program for kemikaliesikkerhed, The International Chemical Safety Cards (ICSC)(18),er udviklet af tre FN organisationer, nemlig FNs Miljøprogram (UNEP), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO)og WHO inden for rammerne af et samarbejde med EU-Kommissionen.Programmet indeholder oplysninger om mere end 1200 stoffer.
The International Chemical Safety Cards (ICSCs) (18)developed bythree cooperating international organisations, the United Nations Environment Programme (UNEP), the International Labour Office(ILO) and the World Health Organisation (WHO) in the context of thecooperation with the Commission of the European Communities,offer information for more than 1200 substances.
Et ICSC-kort beskriver kort væsentlige sundheds- og sikkerhedsoplysninger omkemikalier og de ansattes omgang med sådanne kemikalier på grundlæggende niveau.
An ICSC cardsummarises essential health and safety information on chemicals fortheir use at the ‘shop floor’ level by workers and employers.
Kortene fås også på andre sprog.
Thecards are also available in other languages.
Erhverv/sektor
Occupation/sector
Arbejdsmiljøagenturet er i lyset af den europæiske arbejdsmiljøuge i2003 i færd med at udarbejde en række faktablade med fokus påarbejdsmiljøinformation og sundhedsmæssige oplysninger om farligestoffer.
For the European Week for Safety and Health at Work 2003, the Agency is producing a series of factsheets focusing on thecommunication of occupationalsafetyand health-relatedinformation on dangerous substances.
Indåndingsallergener er biologiske og kemiske stoffer, der kanfremkalde allergiske luftvejssygdomme hos mennesker.
Respiratory sensitisers arebiological and chemical agents that can induce allergic respiratory diseases in humans.
I dettefaktablad beskrives de vigtigste karakteristika ved udsættelse fordisse stoffer og de forebyggende foranstaltninger, der bør træffes.
This factsheet discusses important characteristics of the exposure to these agents and appropriateprevention measures.
1.Mange kendte sygdomme såsom asbestose eller silikoseforårsages af fibre og partikler, der sætter sig i luftvejene.
Reactions in the airways and lungs of workers breathing insubstances and particles at work fall into three main categories:
skimmelsvampe landmænd, bagere, drivhuse og savværksarbejdere lagermider bagere, møllere, landmænd, levnedsmiddeltilberedelse og lagerarbejdere
Farmers, bakers, greenhouse andsawmill workers
Her er det ikke detspecifikke stof, der fremkalder allergi hos den pågældendeperson, men anfaldet er alligevel arbejdsbetinget.
Carpenters, woodworkers, sawmill workers
Hvad menes der med allergiske luftvejssygdomme?
What are allergic respiratory diseases?
Menneskets immunforsvar mod trusler udefra i form af kemiske ogbiologiske stoffer kan vise sig som en allergisk reaktion i luftvejene.Symptomerne er bl.a. hoste, åndedrætsbesvær, hvæsendevejrtrækning og kortåndethed, nysen, løbende og tilstoppet næse ogkløende og betændte røde øjne samt feber og smerter i muskler og led.
Dental workers,mechanicians, (spray)painters, mouldinglaminators, foundry,chemical and plasticsworkers, construction,insulators, metal or electronic/electrical processors, makers andrepairers, resin andwood processing
■ konserveringsmidler diethanolaminerformaldehyd ogformaldehyd-frigivere metalarbejdere, rengøringsassistenter, arbejdere inden for kemi-,plast- og tekstilsektoren
Metal workers, cleaners, Diethanolamines chemical, laboratory,Formaldehyde andplastics and textileformaldehyde releasersworkers
■ narkotiske stoffer antibiotika farmaceutisk industri,laboratorier, kemikere,sundhedspleje
Pharmaceutical industry, Antibiotics laboratories, chemists,health care
I dette tidsrum ses der ingen symptomer.Sygdommen viser sig kun hos nogle af de personer, der udsættes.Når en person har udviklet allergi, er selv beskedne mængder afstoffet og en enkelt kontakt nok til at udløse symptomerne vedlangt lavere koncentrationer end dem, der oprindelig var årsag tiloverfølsomheden.
During this period,no symptoms existonly some of those exposed are affectedwhen a person has been sensitised, even tiny amounts of thesubstance and each contact can trigger the symptoms at muchlower levels than those that initially caused the hypersensitive state.
enzymer(papain, alphaamylase, protease) tilsætningsstoffer ilevnedsmidler, vaske- ogrengøringsmidler bagere, levnedsmiddeltilberedelse, farmaci og laboratorievirksomhed, tekstilindustri og vaske- ogrengøringsmiddelindustri
Bakers, food processing,Enzymes(papain, alphapharmaceutical andamylases, proteases)laboratory workers,textile and detergentindustry
Symptomerne viser sig enten lige efter udsættelsen eller flere timersenere, eventuelt om natten, hvor det er mindre indlysende, at deudløses af aktiviteter på arbejdet.
Welding fumes, metals,Welders, metal workers,Metal fumes and salts,electroplating chemicalsplaters, refiners,metal carbidesgrinders, glass industry
Arbejdstagerens tilstand forbedresofte, når han eller hun ikke er på arbejde, f.eks. i weekender og ferier.
Symptoms can develop either immediately after exposure, or severalhours later, possibly at night, so that a link with workplace activitiesis not obvious.
) indeholder en række lister over allergifremkaldende paraphenylendiamid, henna blegemidler persulfat, sulfit og bisulfit stoffer.
Hairdressers, laundry Persulphates, sulphitesworkers, chemical, foodand bisulphitesand paper industry,
), tekstilkemikalier og -fibre, herunder færdigbearbejdning formaldehyd
Textile chemicals andfibres, incl. finishing fibres, (
De indåndingsallergener, der optræder hyppigst på arbejdspladsen,er dog ikke underlagt formelle krav om klassificering og mærkning.Der er ofte tale om naturligt forekommende stoffer som proteinerog mikroorganismer, der er almindelige i boliger, men ogsåkendetegner visse arbejdsprocesser.
) formaldehyde have to be labelled with the R-phrases R42 “May cause sensitisationby inhalation” or R 42/43 “May cause sensitisation by inhalation andskin contact”.
Håndtering af indåndingsallergener
Nevertheless, the most common respiratory sensitisers found in theworkplace are not classified and labelled as such.
EU-bestemmelserne (
EU regulations (follows:
I de følgende tabeller oplyses der om en række indåndingsallergenerog om de erhverv, de forekommer i.
Some respiratory sensitisers and related occupations are listed in thefollowing tables.
) Franske forskere anslår, at 5-10% af alle astmatilfælde er arbejdsbetingede.
) French research has estimated that 5-10% of all asthma cases are work-related.
I Storbritannien registreres der omkring 3000 nye tilfælde af arbejdsbetinget astma hvert år.
In the UK, there are about 3,000 new occupational asthma cases each year.
Medregner man de tilfælde, hvor astmaen forværres af arbejdet, er der tale om 7000 tilfælde.
This rises to 7,000 if cases of asthma aggravated by work are included.
) Navnlig direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 og 1999/45/EF med senere ændringer, hvori der stilles krav om afprøvning, klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer og præparater, og Kommissionens direktiv 2001/59/EF af 6. august 2001 om 28. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF. F.eks.
) Directives 67/548/EEC of 27 June 1967 and 1999/45/EC and amendments presenting requirements for testing, classification, packaging and labelling of dangerous substances and preparations, esp.
Miljøstyrelsens bekendtgørelse nr.329 af 16. maj 2002 om klassificering, emballering, mærkning, salg og opbevaring af kemisk stoffer og produkter.
Commission Directive 2001/59/EC of 6 August 2001 adapting to technical progress for the 28th time Council Directive 67/548/EEC.
(3) bomuld, hør, hamp, jute, kapok, silke, sisal, uld(4) Nylon, Orlon, Rayon.
(3) Cotton, flax, hemp, jute, kapok, silk, sisal, wool.(4) Nylon, Orlon, Rayon.
) Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser og Europa-Parlamentets og
) Council Directive 98/24/EC of 7 April 1998 on the protection of the health and safety of workers from the risks related to chemical agents at work and Directive 2000/54/EC of the European
Rådets Direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet.
Parliament and of the Council of 18 September 2000 on the protection of workers from risks related to exposure to biological agents at work.
Identificere risiciene – hvilke muligt astmafremkaldende stofferbenyttes eller produceres der under arbejdet. Husk, at såvel biologiske som kemiske stoffer kan resultere i allergiske luftvejssygdomme.
Identify the hazards - which substances with the potential to causeasthma are used or generated by work activity.
Den bedste løsning til at undgå at benytte disse stoffer og udsættearbejdstagerne for dem er at erstatte dem med mindre farligestoffer.
The best option is to avoid use and exposure to these agents bysubstituting them with a less dangerous substance.
Allergener kan fremkalde allergisk overfølsomhed, selv omde optræder i koncentrationer, der ligger under grænseværdiernefor erhvervsmæssig udsættelse.
Sensitisingagents can cause allergic sensitisation in concentrations below theconventionally set occupational exposure limit values.
Ubetydelig udsættelse for allergenerunder arbejdet er nok til at udløse allergiske luftvejssymptomer hosarbejdstagere, der allerede har udviklet allergi.
Even very lowexposure to sensitisers in the workplace levels may lead to allergicrespiratory symptoms in workers already sensitised.
Hvis det ikke er muligt at benytte andre stoffer, bør udsættelsenbegrænses mest muligt med hensyn til koncentration, varighed,hyppighed ogantal udsattearbejdstagere.
If substitution is not possible, minimise the exposure concentration,time, frequency and number of workers exposed.
Vurder, om denuværende forholdsregler er tilstrækkelige, eller om der er brug foren yderligere indsats.
Decide whetherexisting precautions are adequate or if more should be done.
Udsættelse for latex kan fremkalde eksem, nældefeber, rødme,kløe, irritation af næse, øjne eller bihuler, astma og (i sjældnetilfælde) allergisk chok hos visse arbejdstagere.
For some workers, exposures to latex may result in skin rashes,hives, flushing, itching, nasal, eye, or sinus symptoms, asthma,and (rarely) shock.
Der er i de senesteår anmeldt stadig flere tilfælde af disse allergiske reaktioner overfor latex, både hos sundhedspersonale og hos andre, der brugerhandsker eller medicinsk udstyr fremstillet af naturlatex.
Reports of such allergic reactions to latexhave increased in recent years among health care workers, butalso among others that use gloves or medical equipment madeof natural latex.
Denstørste risiko skyldes hudkontakt med latexproteiner og indåndingaf støv fra handsker med pudder.
The main risk is from skin contact with latexproteins and breathing in dust from powdered gloves.
De pågældende arbejdstagerekan også udvikle allergi over for visse fødevarer og andre naturligeproteiner i forbindelse med brug af latex, hvilket er til stor gene ihverdagen.
Theseworkers may also develop allergies to some foodstuff andother natural proteins as a consequence of the latex use, amajor limitation in their lives.
Nogle af dem er nødt til at opgive deres arbejde pågrund af den overfølsomhed, de har udviklet.
Some of them have to leave theirworkplace due to their acquired hypersensitivity.
Ved at begrænse indholdet af bestemte proteiner i latexprodukter,undgå handsker med pudder og erstatte naturlatex med andrematerialer til handsker og andet udstyr, der benyttes regelmæssigt,er det lykkedes at reducere denne risiko betydeligt.
Limiting the content in specific proteins for latex products,avoiding powdered gloves and substituting natural latex withother materials for regularly used gloves and equipment havehelped reduce this risk considerably.
Begræns udslip der, hvor de opstår.
Manage emissions at the source.
Sørg for systematisk atforebygge, at der dannes støv og aerosoler ved:•at ændre arbejdsprocessen.
Include systematic dust andaerosol prevention by:•modifying the working process.
Undgå arbejdsgange, der resultereri støv, aerosoler eller dampe•brug stofferne i en mindre farlig form, f.eks. i pille- ellerpastaform i stedet for pulver- eller væskeform•brug lukkede systemer til påfyldning og overføring aff.eks. stoffer i pulverform eller fibre•begræns udslip ved hjælp af effektiv indkapsling, ventilation,emhætter og andre foranstaltninger på arbejdspladsen•opstil en vedligeholdelses- og rengøringsplan medanførelse af hyppighed, rengøringsmetoder og -udstyr.
Avoid work proceduresproducing dusts, aerosols or vapours•using substances in a less hazardous form e.g. as pellets orpastes instead of powders or liquids •using closed systems for fillingand transferringe.g.powdery substancesor fibres •controlling emission with effective encapsulations, ventilation,fume hoods and other workplace arrangements•drawing up a maintenance and cleaning planincludingintervals, cleaning methods and devices.
Brugvåde metoder eller støvsugere i stedet for fejekoste. Der bør anvendes personligt åndedrætsværn og træffes andrebrugbare kontrolforanstaltninger, hvis udsættelsen ikke kanforebygges på anden vis.
Use wet methods orvaccum cleaners instead of brooms.Personal respiratory protective devices should be used inaddition to other practicable control measures if exposure cannotbe otherwise prevented.
Udstyret skal opfylde EU-kravene (6).•Vælg det værnemiddel, der er bedst egnet til den konkretearbejdsopgave og udsættelse.
It has to comply with EU regulations (6).•Select the most suitable protective device for each work task orexposure.
Benyt producentens anvisningertil at vælge det korrekte udstyr.•Filtermasker bør kun benyttes af én arbejdstager og ikke delesmed andre.•Hvis udstyret benyttes regelmæssigt, bør det holdes i god standog renses efter brug, filtrene skal skiftes efter behov, og udstyretskal kontrolleres for tekniske fejl eller andre skader.•Udarbejd skriftlige procedurer for regelmæssig rengøring,desinficering, opbevaring, inspektion, reparation, kassering ogvedligeholdelse af filtermasker.
Refer to the producer’s guidance for appropriate choice•Respirators should only be used by one worker and not beshared.•In regular use, the device should be kept in good condition,cleaned after use, filters changed as appropriate and the devicechecked for technical or other damage.•Lay down written procedures for regular cleaning, disinfecting,storing, inspection, repairing, discarding and maintainingrespirators.
Melstøv: en erhvervsrisiko i bagerfaget?
Further points to consider:
I begyndelsen af firserne steg antallet af bagere medastmasygdomme.
During the early 1980s, a rise in asthma diseases was seen inbakers.
Det har vist sig, at denne udvikling hovedsageligskyldes den stigende brug af enzymer i tilsætningsstoffer til mel ogandre bageprodukter.
Enzymes increasingly used as food additives in flourand baking products have been identified as a main cause.
Men hvede-, rug- og sojamel og pollenspiller også ind.
Butwheat, rye and soya flour and pollen also contribute.
Hertil kommer, at skimmelsvampe trives godt påarbejdspladser, hvor der er meget varmt og fugtigt.
Theoccurrence of moulds is also common in these very warm andhumid workplaces.
Kontroller udsættelses- og sundhedsproblemer regelmæssigt og gentag vurderingen, navnlig hvis der indføres nye arbejdsmetoder.
Monitor exposure and health problemsregularly and re-assess, especiallyif the working methods are changed.
Hvis deropstår luftvejssymptomer, der kan relateres til arbejdet, skal derforetages helbredsundersøgelser.
In case of respiratorysymptoms that could be related to work, medical examinationsshould be performed.
Indsatsen bør rettes mod at mindske koncentrationen af støv ibagerierne.
Measures should be targeted at high dust concentrations inbakeries.
Enzymprodukter til brug i bagerier tilbydes stadigoftere i granuleret, flydende eller indkapslet form, så man undgår,at de spredes med støvet.
Enzyme products used in bakeries are increasinglyoffered as granulated, liquid or encapsulated products, whichprevents them from being dispersed with dust.
Andre faktorer såsom hygiejne ogændring af indgroede arbejdsrutiner har også medvirket til atnedsætte antallet af astmatilfælde blandt bagere.
Other factors,such as hygiene and changes in well-established work procedureshave contributed to a reduction in bakers’ asthma cases.
Andre faktablade i denne serie om farlige stoffer og yderligereoplysninger findes på http://osha.eu.int/ew2003/.
Other factsheets available in this series on dangerous substances andfurther information are also available at http://osha.eu.int/ew2003/.
i forbindelse med vurdering af risici, udsættelse og luftvejsproblemer,der opstår på arbejdspladseni forbindelse med erstatning af farlige stoffervedrørende valg af personlige værnemidler vedrørende kontrolresultater, herunder resultater af helbredskontrollen.
when assessing risks, exposures and respiratory problemsoccurring in workplaceswhen substituting dangerous substanceson the choice of PPEon the results of monitoring, including health monitoring.
) Direktiv 89/686/EF om personlige værnemidler.
) Directive 89/686/EC relating to personal protective equipment
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tlf. (34-94) 479 43 60, Fax (34-94) 479 43 83E-post: information@osha.eu.int
European Agency for Safety and Health at Work Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tel. (34) 944 79 43 60, Fax: (34) 944 79 43 83information@osha.eu.int
Eftertryk tilladt med kildeangivelse. Printed in Belgium, 2003 h t t p : / / a g en c y . o s h a . e u . in t
©European Agency for Safety and Health at Work.Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Printed in Belgium, 2003 h t t p : / / agency . o s h a . eu . in t
Hudallergifremkaldende stoffer
Skin sensitisers
Arbejdsbetingede hudlidelser anslås at koste EU 600 mio. euro hvert år, hvilket svarer til 3 mio. tabte arbejdsdage.
Construction workers,metal industry, leathertanning
De berører næsten alle industri- og handelssektorer og tvinger mange arbejdstagere til at skifte arbejde.
Paint plasticisers, dental Dental workers,materials, syntheticbeauticians, metalnails, plastics, adhesives workers
frisører, sundhedspleje, forarbejdning, færdigbehandling af tekstiler, balsamering
Occupational skin diseases are estimated to cost the EU EUR 600million each year, resulting in around 3 million lost working days.They affect virtually all industry and business sectors and force manyworkers to change jobs.
Farvestoffer paradiaminobenzen iltende hårfarver frisører teksilarbejdere
Hairdressers, healthcare, manufacturing,textile finishing,embalming
Arbejdsmiljøagenturet producerer en række faktablade, der fokuserer på arbejdsmiljøinformation om farlige stoffer, med henblik på den europæiske arbejdsmiljøuge 2003.
The Agency is producing a series of factsheets on occupationalsafety and health information about dangerous substances for the European Week for Safety and Health at Work 2003.
Dette faktablad indeholder information om hudallergifremkaldende stoffer samt forebyggende foranstaltninger for udsættelse af huden.
This factsheetcontains information on skin sensitisers as well as preventivemeasures for skin exposure.
Disincificerende midler
Textile dyes andpigments
Hvad forårsager hudproblemer på arbejdspladsen ?
What causes occupational skin problems?
Hudproblemer på arbejdspladsen skyldes kontakt med visse stoffer på arbejdspladsen.
Occupational skin problems are caused by contact with certainsubstances at work.
Disse angriber almindeligvis hænder og underarme, som er mest udsatte for at komme i kontakt med stoffet, men de kan sprede sig til andre dele af kroppen.
They usually affect the hands and forearms,most likely to touch the substance, but may spread to other parts ofthe body.
Tidlige symptomer herpå er tørhed, rødme og irritation af huden.
Early signs include dryness, redness and itching of the skin.The skin may become swollen, cracked, scaly and thickened andblisters may develop.
Huden kan svulme op, sprække, blive skællet og forhærdet, og der kan dannes vabler.
Metal workers,beauticians, masseurs,hairdressers, woodworkers
konserveringsmidler skærevæsker til metal, metalarbejdere, chloracetamid, kosmetik, kosmetologer, massører, formaldehyd- frigivere, træbeskyttelsesmidler, frisører, isothiazolinon (Kathon), vandbaseret maling, lim træindustriarbejdere paraben
Preservatives Chloracetamide, formaldehyde releasers,isothiazolinones(Kathons), parabens
Hvor hurtigt der fremkaldes en hudreaktion afhænger af stoffets styrke og effekt, og hvor længe og hvor ofte det er i berøring med huden.
How quickly a skin reaction develops depends on the strength orpotency of the substance and how long and how often it touchesthe skin.
Huden bliver ofte bedre, når arbejdstageren er væk fra arbejdet, som for eksempel i weekender og ferier.
These skin changes often improve when the worker is awayfrom work, such as during weekends and holidays.
gummikemikalier thiuram acceleratorer, phenylenediamin derivater opløsningsmidler
Rubber chemicals Thiuram accelerators,phenylenediaminederivatives
Arbejdstagere, der regelmæssigt udsættes for væsker eller bruger vand, der kan nedbryde hudens naturlige forsvarsmekanisme, er mest udsatte.
Workers regularly exposed to liquids and using water, which canbreak down the skin’s natural defence barrier, are most at risk.Exposure of the skin to extreme temperature and solar radiation andbiological risks also contribute.
Udsættelse af huden for høje temperaturer, solstråler og biologiske risici bidrager også hertil.
Metal workers, painters,assembly line workers,mechanics, printers
Hvad er allergiske hudsygdomme ?
What are allergic skin diseases?
levneds-og nydelsesmiddelindustri. vaske- og rengøringsmiddelindustr ien, rensemidler
Amylases in flour,Food and detergentsproteases in detergents,industry, cleanersetc
De stoffer, som fremkalder hudallergier, kaldes hudallergener.
Sensitisation is aspecific form of immunisation; such over-reactivity is called allergy.The agents that cause allergy in skin are skin allergens.
Hvad er hudallergifremkaldende stoffer?
What are skin sensitisers?
Der findes to slags hudallergifremkaldende stoffer: kemikalier og proteiner i naturprodukter.
There are two different kinds of skin sensitisers, chemicals andproteins in natural materials.
Kemisk allergi udvikler sig normalt over en længere periode, mens proteinallergi kan fremkaldes meget hurtigt.
Chemical allergy in skin usuallydevelops over time, while protein allergy can occur very quickly.
I nogle tilfælde kan allergener forårsage hudsymptomer, når de indhaleres eller indtages.
In some cases allergens can cause skin symptoms when inhaled oringested.
Hudkontakt med kemikalier kan også forårsage allergiske reaktioner såsom åndedrætsbesvær.
It is also possible for skin contact with chemicals to causerespiratory allergic symptoms.
Nogle farlige stoffer, for eksempel fra planter og lægemidler kan forårsage fotoallergiske reaktioner i kombination med udsættelse for sollys.
Some dangerous substances, e.g.from plants and some pharmaceuticals, may cause photoallergicreactions in combination with exposure to sunlight.
Forebyggende foranstaltninger
Preventing exposure
Vurdering af arbejde, hvor udsættelse er sandsynlig
Assess the jobs where exposure is likely
■ Husk at skifte, især engangstøj og handsker hyppigt, da der kan ophobes kemikalier, som kan trænge igennem dem • Hold arbejdspladsen ren, herunder maskiner og værktøj ■ Sørg for at opløste kemikalier, for eksempel skal rengøringsmidler fortyndes til korrekt styrke - hvis de er for stærke, er det mere sandsynligt, at de vil fremkalde hudgener.
■ remember to change, especially disposable, clothing andgloves frequently, as chemicals can accumulate on andpenetrate through themkeep workplaces clean, including machinery and toolsmake sure diluted chemicals, e.g. cleaning fluids, are diluted tothe correct strength – if they are over strength, they are morelikely to cause skin problems.