natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Påden baggrund bør Frankrig fokusere på følgende: i)fremskynde liberaliseringen af gas- og elsektorerne ved omgående at gennemføre det nuværende gasdirektiv, ved at åbne markederne for ikke-husholdnings-forbrugere for konkurrence og tilskynde til etablering på markedet med det formål at sætte gang i konkurrencen ii)øge gennemførelsen af direktiverne om det indre marked med henblik på at nåmålet på 98,5% af direktiverne om det indre marked iii)fortsætte de igangværende bestræbelser på at reducere de administrative byrderfor virksomhederne, især ved at reducere den tid, der er nødvendig for registrering af et nyt aktieselskab iv)træffe foranstaltninger til at gøre det endnu lettere for husholdninger, mindrevirksomheder og skoler at få adgang til internettet.
(i)speed up the liberalisation of the gas and electricity sectors by implementing thecurrent Gas directive without delay, by opening up markets for non-householdconsumers to competition and encouraging market entry in order to foster effective competition;
Irland fter en gennemsnitlig vækst på 9,9% i perioden 1996-2000 oplevededen irske økonomi en voldsom afmatning i løbet af 2001.
Ireland fter average growth of 9,9% in the period 1996-2000, the Irish econ- omy experienced a sharp slowdown in the course of 2001.
E ger, forholdsregler i forbindelse med mund- og klovesygen og nedgangen iden internationale økonomi som helhed og IKT-sektoren i særdeleshed, som Irland er mere udsat for end andre EU-lande.
A ening of activity was due to the interplay of capacity constraints, foot-and-mouth disease precautions and the downturns of the internationaleconomy in general and the ICT sector in particular, to which Ireland is moreheavily exposed than other EU countries.
Tillidsindikatorerne og indeksetfor indkøbschefernes forventninger tyder på, at konjunkturerne igen er på vejop fra lavpunktet i slutningen af 2001, med et forventet stærkt opsving fraomkring midten af 2002.
Confidence indicators and the purchasing managers’ index suggest that a rebound from a late-2001 trough isunderway, with a strong recovery expected from about mid-2002.
I 2003 skulle økonomien vende tilbage til en vækstrate, der er holdbar på mellemlang sigt, på ca. 5-6%.
By 2003,the economy should have reverted to a growth rate that is sustainable in themedium term, of about 5% to 6%.
Mens arbejdsmarkedet viste sig at være bemærkelsesværdigt fleksibelt i 2001, synes det uundgåeligt, at der sker en yderligere stigning i arbejdsløsheden i 2002 til ca.41/2%.
While the labour market proved to beremarkably resilient in 2001, a further increase in unemployment seems inevitable in 2002, to some 41/2%.
Arbejdsmarkedet forventes dog fortsat at være ret stramt.
Nonetheless, the labour market is expectedto remain quite tight.
Som følge heraf må der forventes en vis lønglidning over lønningsbestemmelserne iden nationale overenskomst, og det er usandsynligt, at det indenlandsk genererede inflationspres bringes til ophør.
As a result, some drift above the wage provisions inthe national agreement is to be expected and domestically-generated inflationary pressures are unlikely to abate.
På grund af forskellige stigninger ide indirekte skatter vil den gennemsnitlige inflation i 2002 formentlig liggehøjere end de 4,0%, der blev noteret i 2001, om end den generelle tendensfra første kvartal i 2002 er faldende.
Due to various indirect tax rate increases, average inflation in 2002 will probably be higher than the 4,0%recorded for 2001, although the general trend from the first quarter of 2002should be downwards.
Et partnerskab mellem arbejdsmarkedets parter har været en hovedhjørnesten i Irlands økonomiske politik siden 1987.
Social partnership has been a cornerstone of Irish economic policy since1987.
Den nuværende treårige overenskomst, der udløber i slutningen af 2002, gav mulighed for stigninger iindtægten efter skat på 25% eller mere, som skulle nås gennem en kombination af nominelle lønstigninger og lempelser i den direkte skat.
The current three-year agreement, which expires end-2002, providedfor increases in after-tax income of 25% or more, to be reached through acombination of nominal wage increases and direct tax relief.
En af decentrale udfordringer er at tilpasse den nuværende lønfastsættelsesprocesog skatte- og udgiftsforpligtelserne i de nationale overenskomster til det nyemiljø, der er karakteriseret ved forhold, som nærmer sig fuld beskæftigelse,og ved mere begrænsede budgetressourcer.
A key challengeis to adapt the current wage setting process and the tax and spending commitments in national agreements to the new environment characterised byconditions approaching full employment and more limited budgetary resources.
Væksten i de penge, der er tilegen rådighed, har ligget på et tocifret tal i de seneste år, hvilket ikke er holdbart i forbindelse med en langsommere økonomisk vækst på mellemlangsigt, selv om der dog skal lægges mærke til den nuværende lave udgiftskvote i Irland.
Growth in discretionary (voted) spending has been in double-digitsin recent years, which is not sustainable in the context of slower mediumterm economic growth although the current low expenditure ratio in Irelandshould be noted.
Udvikling af den nødvendige politik til at styre de offentlige udgifter i overensstemmelse med ressourcerne på mellemlang sigt og forbedre udgiftskontrollen (samtidig med, at man tilgodeser nøgleinfrastrukturen og andre prioriteter for en holdbar økonomisk vækst) bør ses som endnu en centraludfordring.
Developing the necessary policies to guide public spendingin line with resources in the medium term and improving expenditure control (while addressing key infrastructure and other priorities for sustainedeconomic growth) should be seen as another key challenge.
Mens Irland har truffet foranstaltninger til at øge konkurrencen påvisse markeder, er der stadig en utilstrækkelig grad af konkurrence i visse sektorer.
While Ireland hastaken measures to increase competition in some markets, there remains an insufficient degree of competition in some sectors.
Inden for de liberale serviceerhverv, detaildistributionen og netværksindustrierne er der f.eks. mulighed for at styrke konkurrencen.
For example, in the areas ofprofessional services, retail distribution and network industries, there is scopefor strengthening competition.
I 2001 resulterede et stort skatteunderskud i et offentligt overskud på 1,7% af BNP, ca. 21/2procentpoint under målet.
In 2001, a large tax shortfall led to a general Government surplus of 1,7 % of GDP,some 21/2percentage points below target.
I stabilitetsprogrammet for 2002-2004 er målet et lille overskud for 2002, og der forventesigen et (lille) underskud i 2003-2004.
Thestability programme 2002-2004 targets a small surplus for 2002 and envisages a return to a (small) deficit for 2003-2004.
Hvis de store hensættelser til sikkerhed moduforudsete hændelser, som er indbygget i målene for 2003-2004, ikke anvendes, vilder imidlertid blive noteret et lille overskud hvert år, og kravet i stabilitets- og vækstpagten om et budget tæt på balance vil stort set være overholdt. For så vidt angårgældsudviklingen forudses der i stabilitetsprogrammet en næsten stabil lav gældskvote på 34% af BNP.
However, in the event that the large contingency provisions against unforeseen developments incorporated into the 2003-2004targets are not used, a small surplus would be recorded in each year and the close-to-balance requirement of the Stability and Growth Pact would be broadly respected.Regarding debt developments, the stability programme projects a near-stabilisationof the debt ratio at the low level of 34% of GDP.
På den baggrund, og i betragtning af at Irland deltager i euroområdet, bør budgetpolitikken tage sigte på at: i)sikre, at budgetstillingen for 2002 stort set er neutral ii)sikre, at stabilitets- og vækstpagtens krav om et budget tæt på balance fortsatoverholdes efter 2002 iii)forbedre udgiftskontrollen ved at fastsætte normer og i budgettet for 2003 ogfremefter sikre, at udgiftsprioriteterne og ressourcetilvejebringelsen tager sigtepå et holdbart budgetmæssigt og økonomisk resultat.
(iii)improve expenditure control through setting norms and ensure in the 2003budget and beyond that expenditure priorities and resource generation are targeted at a sustainable budgetary and economic outcome.
Væksten i beskæftigelsen varede stort set ved i 2001 til trods for den økonomiske afmatning med beskæftigelsesgevinster, som var moderate, men som i gennemsnit stadig lå på ca. 3% på årsbasis.
Employment growth held up well during 2001, despite the economic slowdown, withemployment gains moderating but still averaging some 3% for the year.
Den samlede beskæftigelsesgrad ligger over EU-gen-nemsnittet, og væksten i beskæftigelsen blandt kvinder ligger fortsat over væksten formænd, men der er stadig plads til yderligere stigninger i beskæftigelsesgraden forkvinder.
The overall employment rate exceeds the EU average and female employment growth continues tooutpace that for males but there still remains scope for further increases in the femaleemployment rate.
Arbejdsløsheden steg en smule i anden halvdel af 2001, men lå stadig tæt på4% ved årets udgang.
Unemployment rose slightly during the second half of 2001 but therate still remained close to 4% at year end.
Mens dette tal sandsynligvis vil stige en smule i 2002, forventes situationen med næsten fuld beskæftigelse at fortsætte.
While this rate is likely to rise somewhat in2002, conditions approaching full employment are expected to continue.
De foreliggende tal viser,at væksten i indtjeningen fortsat er ret høj og overstiger lønstigningen på 71/2% for2001 i henhold til den nationale overenskomst.
The availableevidence indicates that earnings growth remains fairly high, exceeding the 71/2% pay increase for 2001 provided under the national agreement.
Udfordringerne ved et stramt arbejdsmarked fortsætter i relation til mobiliseringen af arbejdskraften og de fremtidige lønfastsættelsesprocesser.
The challenges of a tight labourmarket remain in relation to mobilising labour and future wage setting processes.
På den baggrund, og samtidig med at der sker en aktivgennemførelse af alle de beskæftigelseshenstillinger, som Rådet vedtog i februar2002, bør Irland fokusere på følgende: i)fremme lønfastsættelse i overensstemmelse med udviklingen i produktivitetenog forskellene i kvalifikationer samt i overensstemmelse med fastholdelse afkonkurrenceevne og prisstabilitet ii)fortsat målrette foranstaltningerne mod at øge kvinders deltagelse i arbejdsmarkedet.
In viewof the above, while vigorously implementing all the Employment Recommendationsadopted by the Council in February 2002, the main priorities for Ireland should be to: el and
Irland er stærkt udsat for international konkurrence, og arbejdsmarkedets produktivitet ligger et stykke over EU-gennemsnittet.
Ireland is highly exposed to international competition and labour productivityis well above the EU average.
Irlands prisniveau lå 5%over EU-gennemsnittet i 2000 og har været stigende i forhold til EU-gen-nemsnittet i de seneste år.
Ireland’s price level was 5% above the EU average in 2000 and has been rising relative to the EU average in recent years.
Liberaliseringen af netværksindustrierne fortsætter,om end de etablerede statsejede operatører stadig har høje markedsandele idisse sektorer.
Theliberalisation of the network industries is continuing, although State-ownedincumbents still have high market shares in these sectors.
Selv om reguleringerne påvirker konkurrenceniveauet i vissesektorer, såsom liberale erhverv og detaildistribution, er der som helhed taleom en lav lovgivningsmæssig byrde for erhvervslivet. I marts 2002 lå gennemførelsen af direktiverne om det indre marked (97,9%) fortsat under målet på 98,5%. Sektorstøtten og ad hoc-støtten er lav, selv om den samledestatsstøtte (som procent af BNP) ligger i den øverste ende i EU.
Whilst regulationsaffect the level of competition in certain service sectors such as the professions and retail distribution, the overall regulatory burden on business is low.In March 2002 the rate of transposition of Internal Market directives(97,9%) remained below the target of 98,5%.
Irlands IKT-produktion (i procent af den samlede produktion) er den højeste i EU, delvissom følge af tilstedeværelsen af et stort antal udenlandsk ejede højteknologiske virksomheder.
Ireland’s ICT production (as a% of total production) is the highestin the EU, partly due to the presence of a large number of foreign-ownedhigh-tech firms.
F & U-udgifterne ligger imidlertid under EU-gennem-snittet, især offentlig F & U, hvilket der er taget fat på gennem en række nylige foranstaltninger.
However, R & D expenditure is below the EU average, particularly public R & D, which is being addressed by recent measures. In view ofthe above, the main priorities for Ireland should be to:
På den baggrund bør Irland fokusere på følgende: i)gennemføre foranstaltninger med det formål at øge den effektive konkurrence inden for især lokal telekommunikation, elektricitet, gas ogtransport for at løse problemet med de høje markedsandele, der besiddes af statsejede eller private etablerede operatører ii)tage fat på statslige bestemmelser, der kan svække konkurrencen i visse markedssektorer som f.eks. de liberale erhverv og detaildistribution iii)øge gennemførelsen af lovgivningen om det indre marked med henblikpå at nå målet på 98,5% af direktiverne om det indre marked.
(i)implement measures to increase effective competition in the localtelecommunications, electricity, gas and transport sectors in particularto address high market shares of State-owned or private incumbents;
2001 faldt væksten i det reale BNP til 1,8% som følge af et faldende eksternt bidrag og derefter en svækkelse af den indenlandske efterspørgsel.Efter at have passeret lavpunktet i november forventes den økonomiske
Italy n 2001 real GDP growth slowed to 1,8%, prompted by a declining exter- nal contribution and, subsequently, by weakening domestic demand.
I aktivitet gradvis at komme i gang igen i begyndelsen af 2002 på grund af debedre globale udsigter og den styrkede tillid.
After passing the trough in November, economic activity is expected to pick up gradually at the beginning of 2002 on account of the improvingglobal outlook and recovering confidence.
Opsvinget vil sandsynligvis blivestærkere midt på året.
The upturn is likely to becomesteeper around mid year.
Investeringsudgifterne forventes især at opleve et opsving som følge af en midlertidig skattebegunstigelsesordning, der udløberved årets udgang.
Investment expenditure, in particular, is forecast toaccelerate in view of a temporary tax incentive scheme due to expire at theend of the year.
Som følge af det lave udgangspunkt, der går tilbage til2001, vil væksten i det reale BNP fortsat ligge et godt stykke under 2% i2002 og forventes at stige til omkring 23/4% i 2003.
Owing to the low starting point inherited from 2001, real GDP growth will remain well below 2% in 2002 and is expected to rise toaround 23/4% in 2003.
Væksten i beskæftigelsen vil sandsynligvis blive svækket i 2002 på grund af forsinkelsen med hensyn til produktionen.
Employment growth is likely to weaken in 2002, onaccount of the lag with respect to output.
Arbejdsmarkedets resultater forventes igen at blive forbedret i 2003, idet arbejdsløsheden sandsynligvis vil falde til under 9%.Uden noget betydeligt pres fra importpriserne og lønningerne og med etstadig negativt produktionsgab indtil årets udgang forventes inflationen attage af i 2002.
The performance of the labourmarket is forecast to improve again in 2003, with the rate of unemployment likely to fall below 9%. With no significant pressure from importprices and wages and a still negative output gap up until the end of theyear, inflation is expected to ease in 2002.
Som følge af det stigende inflationspres i de fire første måneder af 2002, der skyldes midlertidige virkninger, forventes den årlige gennemsnitlige inflation at holde sig over 2%.
However, due to the rising inflationary pressure in the first four months of 2002, resulting from temporaryeffects, annual average inflation is set to stay above 2%.
I 2003 forventes inflationen ataftage noget for året som helhed, men forventes dog at blive liggende på2% som følge af et stigende efterspørgselspres affødt af det økonomiskeopsving.
In 2003, inflationis expected to ease somewhat on the year as a whole, but it is likely to stayat 2% on account of rising demand pressure ensuing from the economicrecovery.
I de kommende år tager finanspolitikken sigte på, at der skal opnås en betydelig reduktion i skattebyrden, samtidig med at den mellemfristede målsætning om et budget i balance eller i overskud skal overholdes.
In the coming years fiscal policy aims at simultaneously achieving a significant reduction in the tax burden while respecting the medium-termobjective of a budget in balance or in surplus.
En styrkelse afkontrollen med og kvaliteten af de offentlige udgifter er derfor fortsat af allerstørste betydning.
Hence, improving the control and quality of Government expenditure remains of paramountimportance.
Den restriktive lovgivning omsikkerhed i beskæftigelsen og det underudviklede arbejdsløshedssikkerhedsnet skal ses i tilknytning hertil.
Linked to that are the restrictive employment protection legislation and the underdeveloped unemploymentsafety net.
For at støtte målet om at øge den underliggende hastighedsgrænse i økonomien til omkring 3% om året må den økonomiske politik tage fat på de lave beskæftigelsesgrader samt fremskyndeden hidtil langsomme overgang til det videnbaserede samfund for så vidt angår uddannelsesniveau, faglærte menneskelige ressourcer og F & U-resultater.I samme politiske kontekst er det nødvendigt at forbedre erhvervsmiljøet ogøge konkurrencen på produktmarkederne.
To support the goal of rising the underlying speed limit of theeconomy to around 3% per year, economic policy needs to address the lowemployment rates as well as to accelerate the thus-far slow transition tothe knowledge-based society in terms of educational attainments, skilledhuman resources and R & D performance. In the same policy context, it isnecessary to improve the business environment and to enhance competitionin the product markets.
Forholdet mellem det offentlige underskud og BNP i år 2000, som tidligere blev anslået til 1,5% af BNP (0,3% af BNP inklusive indtægter fra salget af UMTS-licenser),blev revideret til 1,7% af BNP (0,5% inkl. UMTS-indtægter).
The general Government deficit to GDP ratio in the year 2000, previously estimated at1,5% of GDP (0,3% of GDP including receipts from the sale of UMTS licences), was revised to 1,7% of GDP (0,5% including UMTS receipts).
Hovedsagelig som følgeaf denne revision udviste det offentlige resultat i 2001 et underskud på 1,4% af BNPi forhold til regeringens forventninger om 1,1% af BNP.
Mostly as a consequence of thisrevision, the general Government turnout in 2001 was a deficit of 1,4% of GDP, againsta Government projection of 1,1% of GDP.
I 2001 havde de offentligeregnskaber fordel af engangsoperationer, der beløb sig til ca. 0,6% af BNP (salg af offentlig fast ejendom på 0,4% af BNP, hovedsagelig gennem en kapitalfremskaffelsesproces, og 0,2% af BNP gennem kapitalisering af fremtidige nettoindtægter frastatslotteriet).
The 2001 public accounts benefited fromone-off operations amounting to some 0,6% of GDP (sales of public real estate assetsof 0,4% of GDP, largely through a securitisation process, and 0,2% of GDP from thesecuritisation of future net proceeds from the State lottery).
De primære løbende udgifter lå stort set stabilt på 37,5% af BNP efterat være faldet med 0,3% af BNP mellem 1999 og 2000.
Primary current expenditure was broadly stable at 37,5% of GDP, after decreasing by 0,3 points of GDP between1999 and 2000.
Ifølge Kommissionens beregninger forbedredes det konjunkturjusterede underskud en smule i forhold til 2000,men den underliggende budgetstilling bliver ikke bedre, hvis engangsoperationerneudlignes i begge år.
The cyclically adjusted deficit, according to Commission calculations,improved slightly compared to 2000 but the underlying budgetary position does notimprove if the one-off operations are netted out in both years.
Gældskvoten faldt med 1,2 procentpoints af BNP til 109,4%, enmarkant opbremsning i den vedvarende reduktion. Markedsrelaterede vanskelighedermed hensyn til at nå privatiseringsmålene og en lavere end forventet vækst bidroghovedsagelig til dette fald.
The debt ratio decreasedby 1,2 percentage points of GDP to 109,4%, a marked slowdown in the process of continued reduction.
Ajourføringen af stabilitetsprogrammet fra november 2001 tager sigte på en omfattende reduktion af underskuddet til 0,5% af BNP i 2002 og et budget i balancei 2003, mens gældskvoten skal falde til under 100% af BNP i 2004.
The November 2001 update of the stability programme targets a sizeable reduction inthe deficit ratio to 0,5% of GDP in 2002 and a balanced budget in 2003, while thedebt ratio is to fall below 100 % of GDP by 2004.
De italienskemyndigheder står over for udfordringen med at sikre yderligere og vedvarende reduktioner i forholdet mellem primære udgifter og BNP, forbedre kvaliteten af udgifterne og reducere skattebyrden, samtidig med at stabilitets- og vækstpagtensmålsætning om et budget tæt på balance skal opfyldes og fastholdes.
The Italian authorities face the challenge of securing additional and lasting reductions in the primary expenditure to GDPratio, improving the quality of expenditure, reducing the tax burden while achievingand maintaining the close-to-balance budgetary objective required by the Stabilityand Growth Pact. In view of the above, and considering that Italy is a member of theeuro area, budgetary policy should aim to:
På den baggrund, og i betragtning af at Italien deltager i euroområdet, bør budgetpolitikkentage sigte på at: i)sikre, at der i 2002 og 2003 sker en støt reduktion af underskuddet med henblikpå at nå målsætningen om et budget tæt på balance i 2003 ved at sikre primæreoverskud på de høje niveauer, der forudses i det ajourførte stabilitetsprogram,især takket være bedre kontrol med udgifterne ii)sikre, at tidsplanen og omfanget af skattereformen, som er nærmere beskrevet iden gennemførelseslov, der er forelagt for Parlamentet, og som tager sigte på atreducere skattebyrden, forenkle beskatningen og indsnævre skattekilen, er forenelig med opnåelse og fastholdelse af en budgetstilling, der er tæt på balance eller i overskud iii)sikre, at ændringerne i socialsikringssystemet, som regeringen har anmodet Parlamentet om at få beføjelser til at gennemføre, tager fat på de kritiske aspekteraf den nuværende pensionsordning; og gennemføre de foranstaltninger, der tager sigte på at fremme privatfinansierede tillægspensionsordninger, samtidigmed at de eventuelle tilhørende budgetomkostninger specificeres.
(i)ensure in 2002 and 2003 the respect of a steady path of deficit reduction, in order to achieve the objective of a close to balance budget in 2003, by securingprimary surpluses at the high levels projected in the updated stability programme, notably thanks to improved control of expenditures;
Situationen på det italienske arbejdsmarked fortsatte forbedringen i 2001med et fald i arbejdsløsheden fra 10,4% til et stadig højt niveau på 9,5%og en stigning i kvindernes deltagelse i arbejdsstyrken.
The Italian labour market situation continued to improve in 2001, with theunemployment rate falling from 10,4% to a still high 9,5% and femalelabour force participation increasing.
Beskæftigelsen stegmed næsten 2,1% i gennemsnit til anslået 54,6%, og den samlede erhvervsfrekvens steg til 60,4% (fra 59,5% i 2000).
On average, employment grew by almost 2,1 % to an estimated 54,6% and the overall participation rate roseto 60,4% (from 59,9% in 2000).