natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. Anderson redegjorde for "EU's syn på sundhedsfremme".
R. Anderson presented a paper on "European Union Approach to Health Promotion".
1996 holdt et foredrag som indledning til konferencen.
W. O'Conghaile gave a keynote address on the "Importance of Vocational Guidance in a Changing Labour Market".
W. O'Conghaile holdt åbningstalen om betydningen af erhvervsvejledning på et arbejdsmarked under forandring.
H. Litske presented two papers "Design for Health" and "The European Health and Safety Data Base -HASTE".
30. møde i udvalget af ledende arbejdstilsynsførende (Rom), det italienske arbejdsministerium og Europa-Kommissionen.
12-14 30th Meeting of Senior Labour Inspectors' Committee (Rome), organized by the Italian Ministry of Labour and the European Commission.
Publikationsudstilling (M. Marini-Smyth, C. Galli da Bino).
Publications exhibited. (M. Marini-Smyth, C. Galli da Bino).
Publikationsudstilling (D. Politis).
Publications exhibited. (B. Nolan, D. Healy, C. Galli da Bino).
Publikationsudstilling (C. Gollin, C. Galli da Bino).
Publications exhibited. (C. Gollin, C. Galli da Bino).
I. Vromans redegjorde for resultaterne af den anden europæiske arbejdsmiljøundersøgelse.
I. Vromans presented results of the Second European Survey.
Publikationsudstilling.
Publications exhibited.
Publikationsudstilling.
Presentation by C. Purkiss and H. Krieger.
International konference om arbejdstid (Milano), Fondazione Seveso og det italienske arbejdsministerium.
35 European Social Services Conference (London), organized by the Association of Directors of Social Services International Programme.
E. Köhler talte om fleksibilitet og nye former for arbejde.
Publications exhibition.
Publikationsudstilling (C. Galli da Bino).
Publications exhibition. (C. Galli da Bino).
J.-L. Poujol havde et indlæg om deltidstendenser i EU.
E. Kohler spoke on Flexibility and New Forms of Work.
J. Martínez holdt foredrag om den europæiske indsats for arbejdsmiljøet og konsekvenserne for Spanien.
J. Martínez gave a lecture on Consequences for Spain of the European action on health and safety at work.
E. Kohler talte om arbejdstidstendenser i EU.
J.-L. Poujol presented a paper on "Part-time Trends in the European Union".
R. Anderson redegjorde for Den Europæiske Unions potentielle rolle for at forbedre ældre arbejdstageres beskæftigelsesmuligheder.
E. Kohler spoke on the Working Time trends in the European Union.
R. Anderson var ordstyrer på en workshop om vellykkede forebyggelsesprojekter i Europa.
R. Anderson chaired a workshop on Successful Prevention Projects in Europe.
30.-1. oktober "Mennesket i centrum -Udfordringer for liv og arbejde i det europæiske informationssamfund" (Dublin), Europa-Kommisionen og det irske EU-formandskab. (E. Verborgh, E. Köhler, J. Martínez Soler, J.-L. Poujol).
30-1 October People First-Challenges for Living and Working in European Information Society (Dublin), organized by the European Commission and the Irish EU Presidency. (E. Verborgh, E. Kohler, J. Martinez-Soler, J.-L. Poujol).
Publikationsudstilling.
P. Paoli presented the work of the Foundation.
J. Costa redegjorde for sundhed på arbejdspladserne i Europa og vejen fremad.
I. Vromans presented a paper on "Cost and Benefits of Stress Prevention".
Møde i EFS om europæiske samarbejdsudvalg (Bruxelles).
24 Meeting of ETUC on European Works Councils (Brussels).
H. Krieger redegjorde for analysen af frivillige overenskomster.
H. Krieger gave a presentation on "The Analysis of Voluntary Agreements".
R. Anderson var ordstyrer på et af møderne.
E. Köhler spoke on "Working Time Developments" and "New Flexibilities: from Teleworking to Virtual Firms".
P. Paoli indledte konferencen med et indlæg.
P. Paoli presented a paper as an introduction to the conference.
R. Anderson havde et indlæg om effektivitet i sundhedsvæsenet.
Publications exhibited (D. Hirschfeld, C. Galli da Bino).
V. Mega havde et indlæg om kultur og byer i Europa.
R. Anderson presented a paper on "Effectiveness and Health Care".
P. Paoli havde et indlæg om evaluering af arbejdsmiljøet.
P. Paoli presented a paper on "Evaluation of Working Conditions".
R. Anderson holdt et foredrag om den omkostningsbestemte sundhedssektor.
E. Köhler presented the Foundation's research on teleworking.
C. Purkiss var ordstyrer på en workshop om stofmisbrug.
C. Purkiss chaired a workshop on "Substance Abuse".
R. Anderson havde et indlæg om den enkeltes persons aldring og faglige færdigheder.
R. Anderson gave a presentation "Cost Factor Health Services".
R. Anderson redegjorde for de nye udfordringer for fremme af arbejdsevne og sundhed.
R. Anderson presented a paper on "Individual Ageing and Professional Skills".
BILAG 6 indlæg om socialt partnerskab og det europæiske perspektiv.
ANNEX 6 the Improvement of Living and Working Conditions and Social Insurance Institution of Finland.
W. O'Conghaile redegjorde for sociale behov og brugernes inddragelse.
W. O'Conghaile gave a paper on Social Needs and User Involvement.
W. O'Conghaile redegjorde for socialforsorgens fremtid og handicappede.
W. O'Conghaile chaired one session.
H. Krieger var ordstyrer på en workshop om arbejdsmarkedsforhold og miljø.
H. Krieger presented a paper on "Social Partnership: European Perspective".
E. Köhler talte om nye former for arbejdstilrettelæggelse i informationssamfundet.
E. Köhler spoke on "New forms of Work Organization in the Information Society".
Økonomiske incitamenter til et bedre arbejdsmiljø: Sammendrag og konklusioner af en international undersøgelse (pjece nr. 20).
Economie Incentives to Improve the Working Environment: Summary and Conclusions of an International Study (Booklet No. 20).
FI, SV. (foreligger også på EN DA DE ES FR IT NL PT).
FI SV (also available in EN DA DE ES FR ΓΤ NL PT)
DE ES FR. (foreligger også på EN).
DE ES FR (also available in EN)
En innovativ økonomisk incatamentsmodel til forbedring af arbejdsmiljøet i Europa (pjece nr. 24).
An Innovative Economic Incentive Model for Improvement of the Working Environment in Europe (Booklet No. 24).
DA, DE, FR, IT, FL (foreligger også på EN).
DA DE FI FR ΓΤ (also available in EN)
FR (foreligger også på EN).
FR (also available in EN)
Til gavn for borgerne og bekæmpelse af udstødelse: Den offentlige sektors rolle. Sammenfattende resumé.
For Citizens and Against Exclusion.
DA GR ΓΤ NL PT FI SV (foreligger også på DE EN ES FR).
(Executive Summary) DA Fl GR ΓΤ NL PT SV (also available in DE EN ES FR)
Direkte medindflydelse ved organisatoriske omlægninger. DA DE EN ES FR GR IT NL PT FI SV.
Direct Participation in Organizational Change.
EN (Foreligger også på FR).
EN (also available in FR)
Glosar over beskæftigelse og arbejdsmarkeds­forhold i Europa. Portugal (det nationale bind). PT.
Preventing Racism at the Workplace.
DE ES FR (foreligger også på EN).
DE ES FR. (also available in EN)
Glosar over beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold i Europa.
European Employment and Industrial Relations Glossary: Ireland (amended reprint)
FR (foreligger også på EN. Udgaverne på DE, ES og IT findes som arbejdsdokumenter).
FR (also available in EN - DE ES IT published as working papers)
Fase III (Endelig rapport)
Phase III (Final Report)
ES FR (foreligger også på EN).
ES FR (also available in EN)
GENERELLE PUBLIKATIONER
GENERAL PUBLICATIONS
Det Forenede Kongerige
Eurocounsel: Denmark Germany Ireland Italy Spain UK
Ligestilling og overenskomster i EU. Den nationale situation:
Equal Opportunities and Collective Bargaining in the EU - Exploring the national situation in:
Arbejdsprogram for 1996 (kort udgave). DA DE EN ES FR IT NL PT.
Programme of Work 1996 (short version).
EN (EN, allerede udgivet)
EN EN (EN, already published)
Det europæiske arbejdsmiljø i tal (Nationale rapporter)
European Working Environment in Figures (National Reports)
Danmark Østrig
EN EN
(Rapporterne om Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige er allerede udgivet).
Preventing Racism at the Workplace (National Reports) Germany EN Norway EN Luxembourg EN (Reports for Belgium, Portugal, Spain, Denmark, France, Greece, Ireland, Netherlands, U.K., Austria, Italy, Finland, Sweden and Germany have already been published).
Arbejdsprogram for 1996 (fuldstændig udgave) DA DE EN ES FR IT NL PT.
Programme of Work 1996 (full version) EN FR NL DA DE IT ES PT
DE ES FI (foreligger også på EN).
PERIODICALS AND NEWSLETTERS
Sundhed og sikkerhed. Uddrag af arbejdsprogrammet for 1996. DA DE EN ES FR IT NL PT.
Health and Safety: Extract from Programme of Work 1996.
TIDSSKRIFTER OG NYHEDSBREVE
BEST No. 8 "Part­Time Work" DE FR (also available in EN)
DET EUROPÆISKE INSTITUT til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
UTRYG BESKÆFTIGELSE OG ARBEJDSVILKÅR I EU
PRECARIOUS EMPLOYMENT AND WORKING CONDITIONS IN THE EUROPEAN UNION
Dette resumé er baseret på en analyse af resultaterne af den anden arbejdsmiljøundersøgelse, som Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene udførte i 1996 (se side 7).
This summary is based on an analysis of the findings of the Second European Survey on Working Conditions conducted in 1996 by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (see page 7).
■ 82% af samtlige erhvervsaktive i Den Europæiske Union har lønarbejde.
■ Paid employment accounts for 82% of total employment in the European Union.
Lønmodtagere med utrygge ansættelsesvilkår (tidsbestemte kontrakter og midlertidigt vikararbejde) udgør 15% afalle lønmodtagere i EU.
Precarious paid employment (fixed-term contracts and temporary work) accounts for 15% of paid employment in the EU.
■ 49% af de lønmodtagere, der har været ansat i under et år, har utrygge ansættelsesvilkår.
■ Precarious employment accounts for 49% of paid employment occupied for less than 1 year and is tending to become the only way of gaining a foothold in the labour market.
Denne ansættelsesform er ved at blive den eneste måde at få fodfæste på arbejdsmarkedet på.
This explains why young people are more affected, especially when they have left school early.
■ Det er vanskeligt at foretage internationale sammenligninger, fordi der ikke findes sammenlignelige definitioner, og også på grund af:
■ International comparisons are difficult because of the lack of comparable definitions and also because:
• omfanget af selvstændig beskæftigelse (der af nogle grupper af selvstændige opfattes som en form for utryg beskæftigelse)
• the proportion of self-employment (which may be perceived as a form of precariousness by some groups of self-employed workers);
• omfanget af deltidsbeskæftigelse (der kan være en årsag til utrygge vilkår for de ansatte, hvis de ikke selv har valgt denne form for ansættelse).
• the proportion of part-time work (which may be a cause of precariousness for employees when it is not chosen).
■ Andelen af løse job varierer inden for det europæiske arbejdsmarked.
■ The proportions of non-permanent jobs differ within the structure of the European labour market.
Utryg ansættelse er mest udbredt: • i de stillingsgrupper, der har færrest færdigheder (ansatte i landbrug, manuelle arbejdere osv.) • i de brancher, hvor arbejdet er meget sæsonbetinget (den primære sektor, hoteller og restauranter osv.) • i små virksomheder. ■ Arbejdsvilkårene for personer i utryg ansættelse er værre end for personer i fast ansættelse.
• the least skilled occupational groups (agricultural employees, labourers, etc.); • economic sectors in which work is very seasonal (primary sector, hotels and restaurants, etc.); and • small enterprises. ■ The working conditions of precarious workers are worse than those of permanent workers:
• 57% af de midlertidigt vikaransatte arbejder i trættende eller smertefulde stillinger (mod 42% af de fastansatte)
• 57% of temporary workers work in painful or tiring positions (in comparison with 42% of permanent workers);
• 38% er udsat for stærk støj (29%) • 66% udfører gentagne bevægelser (55%) • 46% udfører korte, gentagne opgaver (36%). ■ Fraværsprocenten er højest blandt fastansatte.
• 38% are exposed to intense noise (29%); • 66% perform repetitive movements (55%); • 46% perform short repetitive tasks (36%). ■ Levels of absenteeism are highest among workers on permanent contracts. ■ From the point of view of work organisation and the content of tasks, precarious workers: • perform work that is more monotonous and repetitive; • have less opportunity to acquire new skills from their work and receive less training;
■ Med hensyn til arbejdets organisering og arbejdsopgavernes indhold viser det sig, at ansatte med utrygge vilkår:
• although less exposed than permanent workers to high speed work, have much less autonomy over the management of their work and time;
• udfører det arbejde, der er mest ensformigt og repetitivt • har færre muligheder for at erhverve nye færdigheder i deres arbejde og tilbydes færre uddannelseskurser
• are not consulted to the same extent and play less of a part in decision-making. ■ The working conditions are reflected by the self reported health problems: • more musculoskeletal problems (brought about in particular by repetitive work) and fatigue;
• har meget mindre autonomi i administrationen af deres tid og arbejde, skønt de er mindre udsat end fastansatte for arbejde i højt tempo
• in contrast, however, less stress and mental health problems (as a result of lower levels of exposure to work at high speed).
■ Mens dårligere arbejdsvilkår i vidt omfang forklares ved de pågældendes jobprofiler, gør de utrygge ansættelsesvilkår utvivlsomt arbejdssituationen værre (med andre ord medfører utrygge ansættelsesvilkår et dårligere arbejdsmiljø for ansatte i en utryg arbejdssituation end for andre ansatte i et tilsvarende job).
■ While poorer working conditions are largely explained by the profile of the jobs concerned, precarious status undoubtedly worsens the work situation (in other words, in identical jobs, precarious status entails poorer working conditions for precarious workers than for other workers).
ansættelsesvilkår: Spanien (40% af lønmodtagerne er i utryg ansættelse) og Frankrig (22%).
precarious contracts: Spain (40% of paid employees work under precarious contracts) and France (22%).
Derimod skiller Luxembourg og Østrig sig ud, fordi de har et meget lavt antal ansatte med utrygge ansættelsesvilkår (9%).
In contrast, Luxembourg and Austria stand out because of very low levels of precarious employment (9%).
Lønarbejde under utrygge ansættelsesvilkår (kontrakter af tidsbestemt varighed og midlertidigt vikararbejde) udgør 12,5% af den samlede beskæftigelse i EU (og 15% af det samlede lønarbejde).
Paid employment under precarious status (fixed-term contracts and temporary work) accounts for 12.5% of total employment in the EU (and for 15% of paid employment).
Denne atypiske form for lønarbejde er tæt knyltet til den økonomiske situation og udgør 49% af al det lønarbejde i EU-landene, hvor de ansatte har været beskæftiget i mindre end et år' (43% af samtlige beskæftigede) (se figur 1 og 2).
This atypical form of paid employment is closely connected with the economic situation: it accounts for 49% of all paid employment occupied for less than one year in the EU1· (43% of total employment).
Hvis ikke deltidsbeskæftigelsen er selvvalgt, kan dette også medvirke til at gøre arbejdet utrygt.
(Figures 1 & 2) When it is not a choice, part-time work may also play a part in making employment precarious.
Tallene for deltidsansatte er højest i Storbritannien, især når der er tale om ansættelseskontrakter af utryg karakter (af tidsbestemt varighed eller midlertidigt vikararbejde).
The figures for part-time employees are highest in the United Kingdom, particularly when the employment contract is precarious (fixed-term or temporary).
Kulturelle, lovmæssige og strukturelle forskelle mellem EU-medlemsstateme gør det vanskeligt at sammenligne landene.
Employment under fixedterm or temporary contracts -especially at the time of recruitment - is to be found throughout the EU.
Ansættelse på grundlag af kontrakter af tidsbestemt varighed eller midlertidigt vikararbejde forekommer - især på ansættelsestidspunktet - overalt i EU.
Cultural, legislative and structural differences between the EU Member States make comparisons by country difficult.
Fordeling af ansatte efter ansættelseskontrakt
Distribution of employees by contract of employment
Midlertidigt vikaransatte 3,5%
Temporary workers 3.5%
Midlertidigt vikaransatte 3,5%
Temporary workers 14.8%
Ansatte med en kontrakt af tidsbestemt varighed 11,6%
Fixedterm contracts 11.6%
Ansatte med en kontrakt af tidsbestemt varighed 11,6%
Fixedterm contracts 33.9%
* Alder eksponeret end mænd for utrygge vilkår ved lønarbejde: 48% af kvinderne har kontrakter af tidsbestemt varighed eller midlertidige vikarkontrakter.
* Age women are more exposed than men to precarious forms of paid employment: they account for 48% of employees employed under fixedterm and temporary contracts.
Hovedforskellen med hensyn til kvindernes beskæftigelse er imidlertid deltidsarbejdet.
The main difference, however, in terms of women's employment status is part-time work.
Kvinderne udgør 74,5% af alle de ansatte, der arbejder mindre end 36 timer om ugen. Denne
Women account for 74.5% of all employees working less than 36 hours
Ansatte kvinder, arbejdstid og ansættelsesform
Employed women, working time and status (%)
* Køn
* Sex
Midlertidigt vikaransatte Ansatte med en kontrakt al tidsbestemt varighed Fastansatte
Temporary workers Fixedterm contracts Permanent contracts
' Dcl anlagcs, at ansatte, der har været i et job under utrygge ansættelsesvilkår (kontrakt al' tidsbestemt varighed eller midlertidigt vikararbejde) i mindre end et ¿ir. liar været ansat pä delte grundlag siden ansættelsesdatoen.
1It is assumed that jobs occupied for less than one year on the basis of a precarious contract (fixed-term or temporary) have been occupied on this basis since the date of recruitment.
* Alder ved uddannelsens afslutning
* Age at the end of education
Blandt gruppen af nyansatte er folk med få uddannelsesmæssige færdigheder (gået ud af skolen inden
Among the group of newly recruited employees, people with low levels of education (leaving school before the
At fortsætte i skolesystemet i længere tid er dog ikke en beskyttelse mod utryg beskæftigelse.
Continuing to attend education for longer periods does not, however, provide protection against precarious employment.
Gennemsnitligt 16% af de ansatte, der forlod skolen efter 19-års-alderen. har utrygge ansættelseskontrakter.
On average, 16% of employees who left education after the age of 19 are employed under precarious contracts.
Salgspersonale og sælgere
BS sales workers
Faglærte arbejdere
(Figure 5) skilled workers
Ufaglærte arbeidere
* Economic sector unskilled workers
I Midlertidigt vikaransatte
20 30 40 50 _BAR_ temporary workers
I Ansatte med kontrakter al tidsbestemt varighed
I (ixed-term contracts
Der er en koncentration af ikke-fastansatte i den primære sektor, på hoteller og restauranter og i bygge- og anlægsindustrien (arbejde under utrygge ansættelsesvilkår udgør henholdsvis 35,6%, 26,7% og 16% af al lønbeskæftigelse). Der er en høj grad af sæsonbetonet arbejde i disse sektorer.
Non-permanent jobs are concentrated in the primary sector, hotels and restaurants and construction (precarious employment accounting for 35.6%, 26.7% and 16% respectively of all paid employment) - there are high levels of seasonal work in all these sectors.
Små virksomheder (1-9 ansatte) gør oftere brug af utrygge ansættelseskontrakter end større virksomheder (21% er ikke fastansat mod 11% i virksomheder med 500 eller flere ansatte).
Small enterprises (from 1 to 9 employees) make greater use of precarious employment contracts than larger enterprises (21% of non-permanent contracts in comparison with 11% in enterprises with 500 or more employees).
■ Eksponering for fysiske risici
■ Exposure to physical risks
43% af de ansatte i EU-landene arbejder i ubekvemme stillinger i mindst en fjerdedel af tiden, og næsten 30% af dem er i mindst en fjerdedel af tiden udsat for 'støj der er så høj, at man skal hæve stemmen for at tale med folk' (se figur 6).
43% of EU employees suffer awkward postures for at least onequarter of their time and almost 30% of these are exposed, for at least onequarter of their time, to "noise that is so loud that they have to raise their voices to speak to people". (Figure 6)
Ansatte i utryg ansættelse - især vikarer - er meget oftere udsat for disse fysiske gener end andre ansatte, hvad enten de forekommer under arbejdets udførelse (ubekvemme arbejdsstillinger, løft af tunge ting osv.) eller i arbejdsmiljøet (støj, giftigt miljø osv.).
Employees under precarious contracts - and in particular temporary workers - are much more exposed than other workers to these factors of physical discomfort, whether in the performance of their work (awkward postures, handling heavy loads, etc.) or in their working environment (noise, toxic environment, etc.).
25,5% af de ansatte i EU-landene havde været fraværende fra deres arbejdsplads af helbredsmæssige årsager mindst en gang inden for det sidste år.
25.5% of EU employees were absent at least once from their workplace for health reasons during the preceding year.
Der er generelt en forbindelse mellem fravær og arbejde, der medfører gener, idet fraværet er mere udbredt blandt de ansatte med et dårligt arbejdsmiljø end blandt andre ansatte.
Overall, there is a link between absenteeism and work entailing discomfort, absenteeism being more widespread among people whose working conditions are poor than among other workers.
Denne forbindelse forekommer alle steder uanset ansættelsesforhold.
This link can be found whatever the type of employment contract.
En sammenligning af de tre grupper af ansatte viser imidlertid, at de ansatte, der oftest og længst er fraværende, er de personer, der er mindst eksponeret for fysiske risici, dvs. de fastansatte.
A comparison of the three groups of employees shows, however, that those workers who are absent most often and for the longest periods are the least exposed to physical risks: employees on permanent contracts.
Der er derfor en omvendt korrelation mellem utryg ansættelse og fravær, hvilket normalt ville vise, at forbindelsen mellem fravær og fast arbejde er stærkere end forbindelsen mellem fravær og arbejde, der indebærer gener.
There is therefore an inverse correlation between precarious status and absenteeism, which would tend to show that the link between stable status and absenteeism is stronger than the link between work entailing discomfort and absenteeism: a temporary worker who always has to work in an awkward position is on average less often absent than a worker on a permanent contract who hardly ever has to work in such a position.
En vikar, der altid skal arbejde i en ubekvem stilling, er i gennemsnit sjældnere fraværende end en fastansat, der næsten aldrig skal arbejde i en sådan stilling (se tabel 1).
(Table 1)
Ansatte med en kontrakt af tidsbestemt varighed
Permanent contracts
Midlertidigt vikaransatte
Fixedterm contracts Temporary workers
Gentagne bevægelser
■ Repetitive work learning new things
Gentagearbejde og ubekvemt arbejde er ikke ualmindeligt i Europa.
Repetitive and uncomfortable work is not uncommon in Europe.
Over 56% af de ansatte i EU-landene skal således udføre gentagne hånd- eller armbevægelser i mindst en fjerdedel af tiden.
Over 56% of EU employees therefore have to perform repetitive hand or arm movements for at least onequarter of their time.
Gentagearbejde er mere udbredt blandt ansatte i utryg ansættelse.
Repetitive work is most widespread among employees on precarious contracts.
Over 65% af vikarerne og 64% af de ansatte med en tidsbestemt kontrakt skal udføre 'gentagne hånd- eller armbevægelser' i mindst en tjerdedel af tiden mod 'kun' 55% af de fastansatte (se figur 7).
Over 65% of temporary workers and 64% of fixedterm contract workers have to perform "repetitive hand or arm movements" for at least onequarter of their time in comparison with "only" 55% of permanent employees. (Figure 7)
Interessen for det udførte arbejde er proportional med omfanget af de fysiske gener.
Interest in the work performed goes together with the level of physical discomfort experienced.