natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Målet med seminaret bliver at se nærmere på og drøfte resultaterne for at kunne formulere forslag til yderligere projekter og komme frem til en politik, der dækker de forskellige emneområder.
Its purpose will be to further examine and discuss results to date in order to develop suggestions for further work and facilitate the orientation of policy across the various themes.
— Undersøgelse om bioteknologiens konsekvenser for leve -og arbejdsvilkår (evalueres i 1987)
The Foundation's research programme on New Forms of Work and Activity is designed to address the way that the labour market is responding to changing conditions, to study the new kinds of work which are attracting increasing attention, and to assess the implications of these developments.
IGANGVÆRENDE PROJEKTER
CURRENT ACTIVITIES r;
Nye former for arbejde og aktiviteter
1_Ί: locations of work, such as isolated work, home work and tele work.
Programmet er udformet sideløbende med lignende overvejelser om disse spørgsmål i alle EF-institutionerne.
The programme has been developed alongside similar considerations being given to these issues in all the Community institutions.
Således henvistes der i en resolution vedtaget af Rådet om et "Handlingsprogram for øget beskæftigelse" fra den 22. december 1986 til, at man skulle "fjerne hindringer for udvikling af nye beskæftigelsesformer i tilknytning til traditionelle fag, på områder for personlige tjenesteydelser og inden for aktiviteter, der tjener almenvellet, med det formål at imødekomme samfundets ændrede behov".
Thus a Council Resolution on an "Action Programme on Employment Growth", 22 December 1986, referred to the need to remove "obstacles to the development of new forms of work on the periphery of traditional sectors of employment, in the sector of personal services and in activities which fulfil a public need, with the aim of meeting the changing requirements of society".
Her blev der også givet udtryk for, at man skulle fremme udviklingen inden for deltidsarbejde og midlertidigt arbejde, tidsbegrænsede kontrakter og arbejdsdeling.
It expressed too the need to develop part-time and temporary work, fixed-term contracts and job sharing.
I 1986 beskæftigede
Also during 1986, the European Parliament examined ways in which the labour market could be restructured to meet the challenge of unemployment.
En række af de valgmuligheder og interesseområder, der blev behandlet i de oplæg, disse debatter tog udgangspunkt i, er blevet drøftet med forfatterne og er indgået i overvejelserne omkring instituttets projekt.
A number of the options and concerns considered in the papers supporting these debates were discussed with the rapporteurs concerned and are being taken into account as the Foundation's programme develops.
I 1986 begyndte instituttet at se på disse nye former for arbejde og aktiviteter med udgangspunkt i følgende temaer:
In 1986, the Foundation began to consider such new forms of work and activity, in terms of the following issues:
• eksterne og interne arbejdsmarkeder og beskæftigelsesfleksibilitet • aspekter ved arbejdsdeling - herunder konsekvenserne for kvinder • konsekvenserne for familier og samfundets opbygning • psykologiske konsekvenser af nye former for arbejde og aktiviteter • arbejdstilrettelæggelse i medarbejderejede virksomheder • juridiske og kontraktmæssige bestemmelser om arbejdstid • spørgsmål vedrørende arbejdsret og sociallovgivning • ændringer i tidsanvendelsesmønstre
• external and internal labour markets and employment flexibility; • aspects of job sharing - including the impact on women; • the impact on families and social organisation; • the psychological impact of new forms of work and activity; • work organisation in cooperative undertakings; • legal and contractual provisions relating to working time; • issues of labour law and social security legislation; • changing patterns of time use.
De dokumenter, der blev udarbejdet, blev brugt som udgangspunkt for et internationalt kollokvium i april 1986 i Bruxelles, og resultaterne heraf blev offentliggjort.
The papers produced were used as a basis for an international colloquium in April 1986 in Brussels, and the results were published.
Efter at kollokviet var afholdt og temaet var blevet drøftet yderligere i et rådgivende udvalg, har instituttet startet følgende aktiviteter:
Following from the colloquium and further discussion by an advisory committee, the following activities have been initiated:
— En international sammensat ekspertgruppe indsamler og analyserer baggrundsmateriale af nyere dato om ovennævnte områder.
Related research results becoming available in the past year have covered: — legal and contractual provisions concerning working time; — issues in labour law and social security legislation regarding new forms of work and activity; — telework: the attitude of the social partners and the labour force and the potential in the European Community for decentralized distance working; — telework, women and the living environment; — organising work in cooperative undertakings.
Formålet er at få så meget som muligt med af offentliggjort materiale og igangværende projekter, for så vidt angår geografisk spredning, politisk synsvinkel og rent emnemæssigt.
The reports examine how, in the majority of Member States, legislation on working time has developed following a long and important legislative
— Forundersøgelser i forbindelse med eventuelt at lave en repræsentativ oversigt om de forskellige grupper i EF.
In some cases this goes back to the early 19th century, for example: an 1839 Act in Prussia on the Employment of Youth, limited and regulated the distribution of working time, prohibiting work during certain periods.
Her vil der blive tale om at analysere tidligere forskning med henblik på at kunne konstatere, hvad man kommer frem til ved hjælp af en komparativ tværnational oversigt, og om det er muligt at etablere et hensigtsmæssigt udgangspunkt for dette arbejde.
Working time, especially for women and children, was among the first subjects to be regulated by labour law, with Acts for example : in Britain (1802), France (1841), Belgium (1889), the Netherlands (1889), Portugal (1907), Greece (1911).
I rapporterne ser man på, hvorledes lovgivningen om arbejdstid i de fleste medlemsstater har udviklet sig over en lang periode, hvor der er sket vigtige ændringer.
In Denmark there is no tradition of legislation on working time; such questions have been regulated by collective agreements between the parties in the labour market.
I nogle tilfælde er man helt tilbage i begyndelsen af det 19. århundrede, f.eks. en lov fra Preussen om beskæftigelse af unge mennesker fra 1839, hvor arbejdstidens fordeling blev begrænset og reguleret, og ifølge hvilken det var forbudt at arbejde på bestemte tidspunkter.
Great Britain has no general legislation laying down minimum standards for the length of the working day or the number of rest days and holidays.
Arbejdstid, navnlig i forbindelse med kvinder og børn, var et af de første områder, der blev gjort til genstand for arbejdsretlig regulering, f.eks. i Storbritannien (1802), Frankrig (1841), Belgien (1889), Holland (1889), Portugal (1907) og Grækenland (1911).
In most other countries protective legislation in the traditional sense sets minimum standards for working time, with the main means of regulating these standards involving collective bargaining at various levels (national, inter-industry, industry wide and enterprise wide).
De enkelte landes parlamenter spiller fortsat en vigtig rolle i forbindelse med arbejdstid, og i de fleste medlemsstater har lovgivningsmagten udformet bestemmelser for dette område. Disse bestemmelser er normalt præceptive, og målet med dem er at beskytte arbejdstagerne.
With regard to provisions on social security in the labour law systems of the Member States, the Foundation's research considered the différent forms of employment or work contracts, such as definite/indefinite time contracts, part-time contracts, short-term contracts, home-work contracts, and the effects of new forms of work.
Der findes sanktioner i forbindelse med arbejdsgivere, som ikke opfylder bestemmelserne.
Additionally, it looked at social insurance relating to unemployment, sickness, maternity, individual and family leave, pensions and retirement.
For nylig har en række andre overvejelser dog faet en mere fremtrædende plads, som f.eks. omfordeling af det arbejde, der findes, jobskabelse og omlægninger af arbejdstiden.
As in the case of working time regulations, the legislative and regulative systems covering social security were originally designed to provide for an assumed "normal" situation.
Der er to lande, der adskiller sig fra det generelle mønster, nemlig Danmark og Storbritannien.
These will be among the questions to be addressed when these studies are evaluated in 1987.
I Danmark har der ikke været nogen tradition for at lovgive om arbejdstid, idet disse spørgsmål traditionelt er blevet løst ved hjælp af kollektive overenskomster indgået mellem parterne på arbejdsmarkedet.
The studies on telework and on work in cooperative undertakings have looked specifically at recently developed "new" forms of work.
I Storbritannien har man ingen generel lovgivning om minimumstandarder for arbejdsdagens længde eller antallet af hviledage og feriedage.
The diffusion and likely development of such forms of work organisation are of interest.
I de fleste andre lande findes der beskyttende lovgivning i traditionel forstand, hvor man har fastlagt minimumstandarder for arbejdstiden, som hovedsagelig reguleres via kollektive overenskomstforhandlinger på forskellige niveauer (på landsplan, på tværs af flere industrigrene, i de enkelte brancher og på virksomhedsniveau).
One specific form of telework, electronic home work, is discussed with regard to its effect on women and the suitability of homes as electronic workplaces.
For så vidt angår bestemmelserne om social sikring i de arbejdsretlige systemer i medlemsstaterne har man i instituttets forskning set på de forskellige former for beskæftigelse eller ansættelseskontrakter, som f.eks. ansættelseskontrakter på bestemt/ubestemt tid, deltidsarbejde, ansættelseskontrakter for en kort periode, hjemmearbejdskontrakter og
The report covers psychological questions; the separation of the work and private living spheres, and the limitations which these considerations may have on thelarge-scale development of electronic home work. The results of these studies will be further analysed and evaluated in 1987.
Ligesom det gælder for arbejdstidsbestemmelserne var formålet med lovgivningen og bestemmelserne om social sikring oprindelig at skabe en formodet "normal" situation. I betragtning af de nye former for arbejde, der nu findes, opstår spørgsmålet om, hvorvidt de nugældende bestemmelser giver lønmodtageren tilstrækkelig sikkerhed, om de er tilstrækkelig beskyttede og om de huller, der findes, bør eller kan udfyldes gennem forhandlinger mellem parterne inden for rammerne af arbejdsretten.
— New Forms of Work and Activity (Report of a Colloquium, April 1986, Brussels, published 1986) — Legal and Contractual Provisions concerning Working Time (evaluation 1987) — Labour Law/Social Security and New Forms of Work and Activity (evaluation 1987) — Telework: The Potential for Decentralised Work in the European Community; Telework, Women and Living Environments ; and five reports on Telework in Banking and Insurance (all to be evaluated and published in 1987) — New Forms of Work and Activity (continuing)
Det er nogle af de spørgsmål, der vil blive behandlet, når disse studier evalueres i 1987.
Changes in Management
Undersøgelserne om distancearbejde og arbejde i medarbejderejede virksomheder har specielt beskæftiget sig med de nye former for arbejde.
New organisational structures and the massive introduction of new technology, especially information technology, in industry and the service sector are inevitably having a major impact on the role and tasks of several categories of management.
Disse former for arbejdstilrettelæggelses udbredelse og spørgsmålet om, hvordan de formentlig vil udvikle sig, har interesse.
To examine the situation, in 1985 a working group was set up to undertake a survey of research and literature which might assist the Foundation identify those major changes and trends affecting, in particular, lower and middle management, and point to possible areas of future research.
En særlig form for distancearbejde, edb-hjemmearbejde, diskuteres i relation til konsekvenserne for kvinder, og ud fra, om hjemmet er en hensigtsmæssig edb-arbejdsplads. Rapporten omfatter psykologiske spørgsmål, adskillelse mellem arbejdspladsen og boligen og de begrænsninger, disse overvejelser kan få for en omfattende udbygning af edb-arbejde i hjemmet.
The literature survey was carried out in Denmark, the Federal Republic of Germany, France, Italy, the Netherlands and the U.K. It revealed little research on the situation of middle and lower management, but that which did exist indicated that organisational, functional and individual changes were taking place and that at least some managers were experiencing difficulties in adjusting to their new work situation.
Resultaterne af disse undersøgelser vil blive uddybet og evalueret i 1987.
Some of the more specific factors affecting lower and middle management, were seen as:
Litteratur: — Nye former for arbejde og aktiviteter (rapport fra et kollokvium, april 1986, Bruxelles, udgivet i 1986) — Juridiske og kontraktmæssige bestemmelser vedrørende arbejdstid (evalueres i 1987) — Arbejdsret, sociallovgivning og nye former for arbejde og aktiviteter (evalueres i 1987) — Distancearbejde: mulighederne for decentraliseret arbejde i EF, distancearbejde, kvinder og levevilkår samt fem rapporter om distancearbejde i banker og forsikringsselskaber, som alle vil blive evalueret og udgivet i 1987 — Nye former for arbejde og aktiviteter (projektet videreføres).
• changes in society and in values; • organisations becoming more open and responsible to their environment; • the introduction of new information and production technologies; • new flexible forms of work practice.
Ændringer i ledelsesfunktioner
After four meetings in 1986 it produced a preliminary analysis of those factors it saw as fundamental in bringing about changes in management functions.
De nye organisationsmæssige strukturer og den omfattende indførelse af ny teknologi, navnlig informationsteknologi inden for industrien og servicesektoren, får uundgåeligt betydelige konsekvenser for adskillige ledelsesfunktioner og arbejdsområderne.
It also discussed some of the mechanisms used by management to adapt to these changes, developed a research strategy and methodology and identified functions and groups of management upon which to focus in future studies.
Med henblik på at se på denne situation blev der i 1985 nedsat en arbejdsgruppe, som skulle lave en oversigt
The resulting proposal is included in the Foundation's work programme for 1987. Three small-scale, closely
_r 'J over forskning og litteratur, som måske ville kunne være en hjælp for instituttet i forbindelse med at identificere væsentlige omlægninger og udviklingstendenser, der navnlig far betydning for ledere på lavere niveauer og mellemledere, og herigennem pege på områder, hvor man eventuelt fremover kunne lave forskning.
[Ζ coordinated, exploratory studies which concentrated on research design, tools and methodology, were undertaken in preparation for the 1987 programme.
• ændringer i samfundet og i værdierne i samfundet • virksomhederne er ved at blive mere åbent indstillede og føler et større ansvar over for medarbejderne • indførelse af ny informations- og produktionsteknik
— Literature survey on Changes in the Functions of Management (completed in 1986) — Exploratory studies on research design and methodology to be used for further studies (commenced 1986) — Case studies on Changes in the Functions of Management in specific sectors (commencing 1987)
• nye fleksible arbejdsformer
Industrial Relations
Efter at der i 1986 havde været afholdt fire møder, udarbejdede arbejdsgruppen en foreløbig analyse over disse faktorer, som den betragtede som fundamentale i forbindelse med at fremkalde ændringer i ledelsesfunktioner.
The importance of social dialogue in the development of technological innovation has also been expressed by the Council in its conclusions on technological change and social impact (7 June 1984) and by the Commission in a Communication to the Council (Com(84) 6 final).
Man diskuterede nogle af de mekanismer, ledelsen brugte i forbindelse med at omstille sig til disse ændringer, gruppen udformede en forskningsstrategi og metode og pegede på ledelsesfunktioner og ledergrupper, som instituttet skulle fokusere på i undersøgelser fremover.
In October 1985 a Resolution of the European Parliament on the social aspects of technological change urged that the "representatives of the workers should be informed and consulted, particularly in companies with complex transnational structures, on the introduction of technological changes and their effects at plant level...".
Det forslag, der kom ud af dette arbejde, er taget med i instituttets arbejdsprogram for 1987.
The discussions following up meetings in Val Duchesse on new technologies and social dialogue confirm the significance of this issue within the Community.
I forbindelse med forberedelserne til udformningen af 1987-programmet blev der gennemført tre små snævert koordinerede forundersøgelser, som var koncentreret om forskningsplan og metoder.
Consistent with this Community commitment, the European Foundation has for some years been engaged in research designed to evaluate the potential benefit of participatory processes and procedures in introducing new technology.
Litteratur: — Litteraturstudie om ændringer i ledelsesfunktioner (afsluttet i 1986) — Forundersøgelser om forskningsplan og metode til brug i forbindelse med fremtidige undersøgelser (startet i 1986) — Case-studier om ændringer i ledelsesfunktioner inden for bestemte sektorer (startes i 1987).
The work was developed through twenty-one case studies, set out in five national reports and summarised in a final report, now published.
I en artikel i Den europæiske Fælles Akt hedder det, at "Kommissionen bestræber sig på at udvikle dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan, idet denne dialog, hvis parterne finder det ønskeligt, kan
The data and experiences brought out in this first phase were subjected to a more detailed analysis by an international group of experts, with a view to producing a range of material to help the parties involved achieve a deeper understanding of the inter-relations between the various factors and how
Denne artikel er udtryk for, at man i stigende grad er opmærksom på det bidrag, dialogen mellem arbejdsmarkedets parter kan yde til at etablere harmoniske forhold i samfundet.
This second phase is now concluded, with the evaluation and production of a report, a booklet and visual aids in the form of slides for use by employers' and employees' representatives and others involved in the introduction of new technology.
Rådet har også givet udtryk for, at det tillægger dialogen mellem arbejdsmarkedets parter stor betydning i forbindelse med udvikling af ny teknologi i sine konklusioner om den teknologiske udvikling og dens samfundsmæssige konsekvenser (d. 7. juni 1984); og Kommissionen i en meddelelse til Rådet (KOM (84) 6 endelig udgave).
With a view to obtaining a deeper and more representative understanding of the current situation, to determine the potential of alternative participation processes and, by examination of effective practices, to provide concrete reference points for future action, a major attitudinal survey on The involvement of the parties concerned in the introduction of new technology is now being launched.
Afdelingen for sociale anliggender i Det økonomiske og sociale Udvalg har givet udtryk for lignende synspunkter, da den vedtog en informationsrapport om ny teknologi - samfundsmæssige aspekter (d. 16. januar 1986).
This survey will initially cover five countries (Denmark, France, the Federal Republic of Germany, Italy and United Kingdom) and will possibly be extended to all other Member States and completed during 1987.
De drøftelser, der har fundet sted efter møderne i Val Duchesse om ny teknologi og dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, bekræfter, hvor stor betydning dette spørgsmål har i EF.
Some 12,000 representatives of management and workers in some 2,500 companies affected by technological changes will be interviewed in the 12 countries.
I overensstemmelse hermed har Det europæiske Institut i en årrække gennemført forskningsprojekter med henblik på at vurdere de potentielle fordele ved at give lønmodtagerne indflydelse på indførelse af ny teknologi.
The way that people affected by change can be involved in the processes of decision-making has been a continuing theme running through the research of the Foundation.
Indtil nu har instituttet lavet tre forskningsprojekter om dette emne.
Although not always tackled in its own right, it has been brought out as an important issue in many studies.
Det materiale og de erfaringer, der kom ud af denne første fase, blev gjort til genstand for en mere detaljeret analyse i en internationalt sammensat ekspertgruppe med det formål at kunne udarbejde en række forskellige former for materiale, som de berørte parter kunne bruge til at få en bedre forståelse af sammenhængen mellem de forskellige faktorer, og hvorledes problemerne forbundet hermed kunne løses.
The aim is to indicate to those responsible for policy and decision-making at different levels (Community bodies, national and local authorities, union and employer organisations, consumer groups,etc.) the main points of interest emerging from the Foundation's research. The review, by concentrating on practical issues will examine the potential of participation to improve living and working conditions.
Denne anden fase er nu afsluttet, og man har evalueret og udgivet en rapport, en pjece samt en dias-serie, som arbejdsgiver- og lønmodtagerrepræsentanter og andre, der er involveret ved indførelse af ny teknologi, kan bruge.
It will offer practical recommendations although it does not attempt to create a rigid "manual" or a "model". This review will be completed in the first half of 1987, in parallel with an analogous one on new technology.
Med henblik på at få en bedre og bredere forståelse af den nuværende situation, for at kunne pege på mulighederne forbundet med at bruge alternative former for medindflydelse og ved at se på effektive metoder til at kunne tilvejebringe et konkret kildemateriale til brug fremover, starter instituttet nu en omfattende opinionsundersøgelse om parternes rolle ved indførelse af ny teknologi.
In order to facilitate better understanding of the various industrial relation systems of different countries, the Foundation will consider, under its 1987 work programme, the preparation of a series of European Glossaries of Industrial Relations.
Undersøgelsen omfatter i første omgang fem lande (Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien og Storbritannien) og vil muligvis blive udbygget til de øvrige medlemsstater og afsluttet i løbet af 1987.
Existing glossaries in this area are, often, dated and limited in scope and content.
Godt 12.000 repræsentanter for ledelse og lønmodtagere i omkring 2.500 virksomheder, der er berørt af teknologiske omlægninger, vil blive interviewet i de 12 lande.
This at a time when an "extended" Community and the growing attention to the potential of social dialogue make even more necessary a full and correct understanding of the different industrial relations terms and practices by all the parties.
Hvorledes folk, der bliver berørt af ændringer, er inddraget i beslutningsprocesser har været et emne, der hele tiden har figureret i instituttets forskning.
Based on the experience of an international group of experts gained in producing glossaries of industrial relations covering the UK, USA and Italy, the series, after appropriate consultations, could eventually cover all Member States.