natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4.1 Egne ressourcer Kommunernes indtægtskilder er: a) Uigenkaldelige ressourcer (andre end skat):
4.1 Own resources The income of municipalities is obtained from the following sources: a) Irrevocable resources (non-tax type):
• indtægter fra kommunernes (eller instanser oprettet af kommunerne) ejendom og aktiviteter
• income from property and activities of the municipalities (or bodies established by municipalities); • transfer of resources from own monetary funds; • casual revenues.
• overførsel af midler fra egne monetære fonde • diverse indtægter.
b) Irrevocable resources (taxes):
b) Uigenkaldelige ressourcer (skat): • ejendomsskat • almindelig indkomstskat (fra iværksættende virksomhed) • del af indkomstskat fra virksomheder • almindelig indkomstskat (ikke fra iværksættende virksomhed) • lokale og administrative afgifter • indtægter fra visse miljøbeskyttelsesafgifter.
• real estate tax; • natural persons' income (from entrepreneurship) tax; • part of the corporate income tax; • part of the natural persons' income (non-entrepreneurship) tax; • local and administrative fees; • revenues from some environment protection taxes.
udstedelse af c) Indtægter, der skal betales tilbage (banklån, indtægter fra kommuneobligationer).
c) Repayable financial revenues (bank loans, revenues from issuing municipal bonds).
4.2 Overførsler fra det nationale niveau
4.2 Transfer payments f rom the national level
De relevante regler er fastsat i Lov om Budgetregler (nr. 576/1990), såsom: • Fordeling af midler fra Miljøfonden til de fleste forurenede regioner (Miljøministeriet) • Støtte til offentlig transport i landområder (Transportministeriet)
The relevant formal rules are laid down in the Law on Budgetary Rules (No. 576/1990). For example:
• Tildeling af midler til aktiv ansættelsespolitik til distriktsarbejdsformidlingskontorer i henhold til arbejdsløshedstallet (Arbejdsministeriet)
• Distribution of resources from the Environment fund to most polluted regions
• Støtte til udenlandske investorer (Handels- og Industriministeriet)
(Ministry of Environment); • Support of public transport in rural areas (Ministry of Transport); • Allocation of funds for active employment policy to district job centres according to unemployment rate (Ministry of Labour); • Support of foreign investors (Ministry of Trade and Industry); • Support of farmers in less favourable conditions or in environmentally protected areas (Ministry of Agriculture);
• Støtte til landmænd i svære kår og i miljømæssigt beskyttede områder (Landbrugsministeriet)
• Programmes of revitalisation of former Soviet military training fields (Ministry for Regional Development).
Omfanget af udligningsstøtten overstiger flere gange det beløb, der er afsat til den officielle regionalpolitik.
The volume of the equalisation grant exceeds the amount of resources devoted to official regional policy several times.
Tjekkiets anvendelse af overførselsbetalinger er karakteriseret af en høj grad af institutionel opdeling og mangel på tværgående koordinering på nationalt plan.
The Czech Republic's approach to financial transfer payments is characterised by a high institutional fragmentation and a lack of horizontal coordination on the national level.
For at fremme effektiviteten blev Ministeriet for Regionaludvikling oprettet i 1996. Ministeriet er også ansvarligt for regionalpolitik og koordinering af opgaver på dette område.
For the purpose of more efficiency, the Ministry for Regional Development was formed in 1996, which is also in charge of regional policy and coordination tasks in this sphere.
Ministeriet for Regionaludvikling står til rådighed med oplysninger til og fungerer som konsulent for byer og kommuner og disses sammenslutninger og overvåger de aktiviteter, der er forbundet med integreringen af regionerne i de europæiske regionale strukturer.
The Ministry for Regional Development provides information and consultancy for cities and municipalities and their associations and supervises the activities related to the process of integrating regions into European regional structures.
Ministeriet for Regionaludvikling er ligeledes ansvarligt for alle samarbejdsprogrammerne under Phare om samarbejde på tværs af grænserne.
The Ministry for Regional Development is also responsible for all PHARE cross border co operation programmes.
Beslutninger om fordelingen af midler under Phare tages i fællesskab af et ledelsesudvalg. der består af repræsentanter fra distrikter og kommuner og fra Ministeriet for Regionaludvikling.
Decisions on the distribution of PHARE financial means are jointly made by a management committee that consists of representatives from districts and municipalities as well as from the Ministry for Regional Development.
Ministeriet har også ansvaret for den overordnede koordinering af alle spørgsmål vedrørende økonomisk og social samhørighed.
The ministry is also responsible for the overall coordination of all issues related to Economic and Social Cohesion.
4.3 Horisontale mekanismer til skattemæssig udligning mellem regioner og kommuner
4.3 Horizontal mechanisms of fiscal equalisation between regions/municipalities
Der findes i øjeblikket i Tjekkiet ingen landsdækkende mekanismer til økonomisk udligning kommunerne imellem.
Currently there are no nation-wide mechanisms of financial equalisation between municipalities in the Czech Republic.
5.1 Institutionaliserede og uformelle kanaler for repræsentation af subnationale interesser i beslutningsprocessen på nationalt niveau
5.1 Institutionalised and informal channels of subnational interest representation in national decisionmaking Although the Czech Republic belongs - with Poland and Slovenia - to the group of three applicant countries which have a second parliamentary chamber at the national level, the Senate was not established in order to represent regional interests but to ensure the representation of former Czech deputies of the Federal Parliament after the dissolution of the Czechoslovak Federation in 1992.
Dette kan til dels forklares ved, at Senatet stadig ikke har fundet sin endelige plads i et land. som beskriver sig selv som en enhedsstat.
At least partially, this observation may be explained by the fact that the Senate is still looking for its definite role in a country which defines itself as a unitary state.
For hver enkelt af de 14
They were set up in each of the future 14 regions to prepare regional strategies for the NUTS-3 level until March 1999.
Udvalgenes sammensætning afspejler EU's partnerskabsprincip, idet medlemmerne repræsenterer statslige såvel som selvstyrende kommunale myndigheder, erhvervslivet, ikke-statslige organisationer samt andre erhvervs- og samfundsinteresser i regionen.
principle of partnership, hence their members come from the state as well as the municipal selfgovernment bodies, the business sector, NGOs and other social and economic bodies operating in the region.
Derudover blev der i foråret 1999 nedsat 8 regionale styrings- og overvågningsudvalg på NUTS 2-niveau, som skal koordinere udarbejdelsen af de regionale operationelle programmer, som er en forudsætning for finansiel støtte fra EU's strukturfonde.
Moreover, 8 Regional Management and Monitoring Committees were established at the NUTS-2 level in spring 1999 to co-ordinate the work on the Regional Operational Programmes which are necessary to get the financial support from EU Structural Funds.
En anden vigtig platform, hvor lokale interesser er repræsenteret, er Sammenslutningen af Byer og Kommuner i Tjekkiet (ATMCR, Svaz mist a obcí Eeské Republiky).
Another important channel of local interest representation is the Association of Towns and Municipalities of the Czech Republic (ATMCR, Svaz mist a obci èeské Republiky).
Denne organisation, der er uafhængig af regeringen og de politiske partier, har hurtigt opnået status som indflydelsesrig lobby.
This non-partisan and non-governmental organisation has quickly obtained the status of an influential lobby.
Det er imidlertid ikke alle kommuner, der er medlemmer af sammenslutningen.
However, not all municipalities are members of the Association.
Mindre kommuner er tilbageholdende med at betale en afgift ud af deres beskedne budget.
Smaller ones are reluctant to pay a fee from their small budget.
Derfor omfatter denne organisation især byer og større kommuner, og lige fra starten har de større byer, herunder hovedstaden, været toneangivende.
Consequently, members tend to be cities and larger municipalities, and in the first years of its existence, bigger cities, including the capital, took the lead in the Association.
5.2 Institutionelle mønstre på subnationalt niveau De enkelte kommuner styres af en uafhængig kommunalbestyrelse, hvis medlemmer vælges direkte af kommunens indbyggere.
5.2 Institutional patterns at subnational level Each municipality is independently managed by a board of representatives, directly elected by its inhabitants.
Kommunalbestyrelsen er den besluttende myndighed i det regionale selvstyre.
The board of representatives is the decisive body of territorial selfadministration.
I kommuner, hvor kommunalbestyrelsen har under 15 medlemmer, oprettes der ikke et byråd.
In municipalities where the municipal board consists of less than 15 members, no municipal council is established.
Kommunalbestyrelsen vælger borgmesteren (primátor) og viceborgmestrene.
The municipal board of representatives elects the mayor (primátor) and deputy mayors.
Som allerede nævnt i indledningen, enedes den tjekkiske regering om endnu en pakke med 13 lovforslag med henblik på at fuldende reformen af den offentlige administration i september 1999.
As already mentioned in the introduction the Czech government agreed on another package of 13 bills to complete the reform of the public administration in September 1999.
• Lov om regioner (Zákon o krajich) • Lov om distriktsmyndigheder (Zákon o okresnich uøadech) • Lov om kommuner (Zákon o obcich) • Lov om hovedstaden Prag (Zákon o hlavnim misti Praze) • Lov om regionernes beføjelser og funktioner (Zákon o kompetencich krajù) og • Lov om valg til regionalforsamlingerne (Zákon o volbách do zastupitelstev krajù).
• the Act on Regions (Zákon o krajích), • the Act on District Offices (Zákon o okresních uøadech), • the Act on Municipalities (Zákon o obcích), • the Act on the Capital City of Prague (Zákon o hlavním misti Praze), • the Act on Powers and Functions of Regions (Zákon o kompetencích krajù) and • the Act on Elections to the Regional Assemblies (Zákon o volbách do zastupitelstev krajù).
Forudsat, at de vedtages af senatet, planlægger den tjekkiske regering at afholde det første valg til de regionale repræsentative råd, dvs. regionalforsamlingerne, i november 2000 (med undtagelse af regionen Prag, hvor det første valg fandt sted for perioden 1998 - 2002) og at fastsatte levedygtige strukturer for regionalt selvstyre indtil I. januar 2001.
Subject to their approval by the Senate the Czech government is planning to hold the first elections to the regional boards of representatives, i.e. the regional assemblies, in November 2000 (apart from the Region of Prague where the first election took place for the period from 1998 to 2002) and to set up viable structures of regional selfgovernment until 1 January 2001.
I henhold til Lov om regionernes beføjelser og funktioner skal de regionale beføjelser blandt andet dække områder som uddannelse, sundheds- og sociale anliggender, kultur og transport.
According to the Act on Powers and Functions regional competencies shall, among others, cover fields like education, health care and social issues, culture and transport.
Hvad angår de regionale repræsentative råds fremtidige rolle, bliver de ansvarlige for godkendelse af territoriale udviklingsplaner.
As concerns the future role of the regional boards of representatives, they will be responsible for the approval of territorial development plans.
Desuden skal de have beføjelser til at iværksætte og fremlægge lovforslag for det nationale parlament, at udstede deres egne forordninger, forudsat at disse er i overensstemmelse med den nationale lovgivning, at forhøje bøder som egne indtægter, at forvalte ejendom i deres region osv. Yderligere beføjelser og funktioner vil blive tildelt regionerne af distriktskontorer, som skal afskaffes inden 2003.
Moreover they shall be entitled to initiate and submit bills to the national Parliament, to issue their own regulations provided that they are in line with national laws, to raise fines as own revenues, to manage the property of their region, etc. Additional powers and functions will be delegated to the regions from district offices which are about to be abolished until 2003.
Der vil blive afholdt valg til regionalforsamlingerne hvert fjerde år.
Elections to the regional assemblies will take place every four years.
Kun politiske partier og bevægelser, enten repræsenteret ved deres egne lister eller som koalitioner med fælles lister, og ikke uafhængige kandidater, har ret til at deltage i valgene, og de skal op over spærregrænsen på 5% ved proportionalvalg for at få pladser i forsamlingerne.
Only political parties and movements, either represented by own lists or as coalitions by joint lists, will have the right to participate in them, not independent candidates, and they shall have to pass a 5% threshold in proportional elections to win seats in the assemblies.
Det samlede antal pladser kommer til at variere fra 45 til 65, afhængigt af befolkningens størrelse i hver enkelt region.
The total number of seats will vary between 45 and 65 depending on the size of the population in each region.
Hvad angår den interne organisation af de regionale repræsentative råd. skal der nedsættes mindst tre obligatoriske udvalg: Finansudvalget. Overvågningsudvalget og Uddannelsesudvalget.
As concerns the internal organisation of the regional boards of representatives they will have to establish at least three obligatory committees: the Committee of Finance, the Supervisory Committee and the Committee of Education.
De deputerede fra regionalforsamlingerne vælger et regionalråd af deres egen midte bestående af syv, ni eller elleve medlemmer, igen afhængigt af den pågældende regions indbyggertal.
The deputies of the regional assemblies will elect a regional council from amongst themselves consisting of seven, nine or eleven members depending once again on the number of inhabitants living in the region.
Dernæst vælger rådsmedlemmerne en formand (pøedseda) og en næstformand.
Subsequently, it shall be with the members of the council to elect their chairman (pøedseda) and vice-chairmen.
Desuden oprettes der - efter at lovgivningen er trådt i kraft - et Administrationskontor (krajsky uråd) i hver enkelt region, der skal varetage organisatoriske anliggender og udføre administrative opgaver.
Furthermore, after the entering into force of the legal framework, an Office of Administration (krajsky urad) will be established in each region to manage organisational matters and to execute administrative tasks.
Uafhængige kandidater fik flertal, især i mindre byer og landsbyer. Valgresultatet blev følgende:
Independent candidates won the majority of seats, taking the lead mainly in small towns and villages.
Demokratisk Borgerparti (ODS) Socialdemokratiet (âSSD) Kommunistpartiet (KSCM) Kristelige Demokrater (KDU/CSL) Uafhængighedsunionen (US, dannet af en kritisk fløj af ODS) Andre (uafhængige kandidater)
Civic Democratic Party (ODS) Social Democrats (èSSD) Communists (KSCM) Christian Democrats (KDU/CSL)
Medlemmerne af ODS er generelt stadig skeptiske over for planerne om oprettelse af 14 regioner, fordi de frygter, at bureaukratiet vil blive større, og at beføjelser vil blive flyttet fra distriktsplanet til regionerne.
As regards the future establishment of the 14 regions, members of ODS are, generally speaking, still sceptical as they fear an increase of bureaucratisation and the transfer of competencies from the district level to the regions.
ESSD og KDU/CSL har støttet regionalreformerne, fordi de mener, at de vil være med til at gøre den vertikale kompetencefordeling mere effektiv.
On the other hand, ESSD and KDU/ESL have supported regional reforms because of its supposed advantages with respect to a more efficient vertical distribution of tasks.
5.4 Direkte kanaler for repræsentation på europæisk niveau De territoriale reformers nuværende stade i Tjekkiet taget i betragtning er det næppe overraskende, at drøftelsen af mulighederne for en direkte repræsentation af tjekkiske regionale og/eller lokale myndigheder indtil nu i bedste fald spiller en underordnet rolle på europæisk plan.
Considering the current state of territorial reforms in the Czech Republic it is hardly surprising that, up to now, the discussion about possibilities for a direct representation of Czech regional and/or local authorities at the European level plays a subordinate role at best.
I øjeblikket planlægger kun hovedstaden Prag at oprette et kontor i Bruxelles så hurtigt som muligt.
At the moment only the capital city of Prague is planning to set up an office in Brussels as soon as possible.
På den anden side har kun AMTCR udtrykkeligt erklæret, at sammenslutningen ikke ville være i stand til at finansiere flere medarbejdere i Bruxelles.
On the other hand, only the AMTCR has explicitly declared that the association would not be able to finance additional staff in Brussels.
Areal (km2) (tallene omfatter 1.520 øer i Østersøen) lait: 45.226 Land: 43.21 I Vand: 2.015
Area of the state territory (km2) (data includes 1,520 islands
For at opnå status som lokalforvaltning skulle en landkommune, bykommune eller by over for et særligt ekspertudvalg, der var oprettet med henblik på en omlægning af den offentlige administration, fremlægge en socioøkonomisk plan samt et forslag til vedtægter for den pågældende enhed.
For attaining the status of local government, an applicant municipality, borough or town had to present its socioeconomic development plan and draftstatute to the Expert Commission on Public Administration Reform.
Anden fase i reformen startede med vedtagelsen af Republikken Estlands forfatning ved en folkeafstemning den 28. juni 1992.
The second stage of local government reform started with the adoption of the Constitution of the Republic of Estonia by referendum on 28 June 1992.
Ifølge forfatningens artikel 154 skal alle lokale spørgsmål behandles og løses af lokale forvaltninger, som skal fungere uafhængigt under overholdelse af loven.
According to Article 154 of the Constitution, all local issues should be resolved and managed by local governments, which shall operate independently pursuant to law.
Artikel 155 præciserer dette princip med formuleringen om, at lokalstyreenhederne er "kommuner og byer".
Article 155 specifies this principle by declaring that "the units of local government are municipalities and towns".
Estland har således et decentralt forvaltningssystem med kun ét niveau. Den juridiske definition af lokalstyre uddybes i loven om organisering af det decentrale styre, der blev vedtaget i 1993.
This established one-tier local government in Estonia.
Ifølge paragraf 2 i denne lov har lokalforvaltningen som demokratisk legitim institution i en landkommune eller en by ret. kompetence og pligt til at organisere og forvalte lokale spørgsmål uafhængigt under overholdelse af loven og på grundlag af rimelige krav og interesser hos borgerne i landkommunen eller byen.
Paragraph 2 of this law provides that local government is the right, authority and duty of the democratically formed institutions of a rural municipality or city to organise and manage local issues independently pursuant to law and based on the legitimate needs and interests of the residents of the rural municipality or city.
Efter vedtagelse af loven om organisering af det decentrale styre blev de 15 amtsråd omformet til regionale enheder under staten.
After the Local Government Organisation Act had entered into force, 15 county councils were reorganised into regional units of the central government.
Andet valg til de lokale råd fandt sted i november 1993.
The second elections to local government councils took place in November 1993.
Ud over forfatningen og loven om organisering af det decentrale styre er der vedtaget adskillige andre love, der samlet afstikker de juridiske rammer for lokalstyret i Estland, nemlig loven om budgetter i landkommuner og byer (1993), lokalskatteloven (1994), loven om forholdet mellem statsbudgettet og budgetterne i landkommuner og byer (1995), loven om Republikkens forvaltning (1995), loven om den geografisk-administrative opdeling af Estland (1995), loven om offentlig service (1995) og loven om valg til de lokale råd (1996).
Beyond the Constitution and the Local Government Organisation Act there were passed several other laws which complete the legal framework for local government in Estonia, namely the Rural Municipality and City Budgets Act (1993), the Local Taxes Act (1994), the State Budget and Rural Municipality or City Budget Relationship Act (1995), the Government of the Republic Act (1995), the Territory of Estonia Administrative Division Act (1995), the Public Service Act (1995) and the Local Government Council Election Act (1996).
Det decentrale styre i Estland er således karakteriseret ved følgende træk:
Based on this legal framework local government in Estonia is characterised by the following basic features:
Udgifter til forvaltning af statslige opgaver, som overføres til det decentrale styre, skal dækkes over det statslige budget.
Expenditures related to tasks of the state administration which have been transferred to local government bodies should be financed by the state budget.
De har ret til at udskrive skatter og opkræve afgifter.
They are entitled to levy taxes and to impose duties.
• Grænserne mellem lokale forvaltningsenheder bør ikke ændres uden hensyntagen til de berørte lokale myndigheders synspunkter.
• Boundaries of local government units should not be altered without considering the opinion of the local authorities concerned. • Local government bodies are entitled to enter into unions and to establish joint agencies with other local authorities.
• Ansvaret for forvaltningen af det lokale styre og overvågningen af de lokale myndigheders aktiviteter skal have et juridisk grundlag (i dag er det justitskansleren, amtsguvernørerne og statsrevisionen, der står for denne overvågning).
• The responsibility for the administration of local government and the supervision of the activities of local authorities must be ruled by law (currently this supervision is performed by the "Legal Chancellor", the "County Governors" and the "State Audit Office").
Frem til omkring 1994 steg antallet af selvstyreenheder i jævn takt.
Until about 1994 the number of local selfgovernment units had steadily increased.
For at vende denne udvikling under henvisning til, at det ville give en bedre offentlig service og økonomisk mere bæredygtige enheder, vedtog den estiske regering i 1998 en reformplan for sammenlægninger af lokalestyreenheder.
In order to reverse this trend and arguing that this would result in an improvement of public services' quality and in getting economically more viable entities, the Estonian Government adopted a
til 247 fordelt på 42 byer (mod tidligere 47) og 205 landkommuner (mod tidligere 206).
reform plan for the merger of local government units in 1998. Since then and especially in the wake of the latest elections to local government councils on 17 October 1999, the total number of local government bodies in Estonia has been reduced from 253 to 247 - 42 (formerly 47) towns and 205 (formerly 206) municipalities.
Den mindste enhed, Ruhnu, har kun 63 indbyggere, mens den største, Tallinn, har ca. 440.000. I gennemsnit har enhederne 1.000-3.000 indbyggere.
The size of the smallest local unit, Ruhnu, is 63 inhabitants, and the largest, Tallinn, around 440,000; the average size is between 1,000 - 3,000 inhabitants.
Der har været meget få sammenlægninger efter reformplanens vedtagelse, men det må forventes, at antallet af lokalstyreenheder på længere sigt vil blive reduceret.
Indeed, there have been very few mergers in the meantime, but it is likely that and the number of municipalities will further decrease in the long run.