natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"arbejdslivets humanisering" og på den anden side i tilvejebringel sen af "Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions du
Generally speaking, the policy of a basic improvement in the "professionalità" of massproduction workers pursued by the Italian unions with the system of standard classification was successful only in certain places, where it
87 denne art. I det pågældende tidsrum skete der en forholdvis stærk udbygning af lovgivningen (eller lovgivning gennem forordninger og retningslinier) i Frankrig og Forbundsrepublikken specielt på området, arbejdsbeskyttelse og forebyggelse af ulykkestilfælde.' i
87 coincided with an independent plant training interest.
Italien er arbejderbeskyttelsesloven og den statsligt organiserede teknisk-medicinske arbejds- og helbredsbeskyttelse f.eks. ikke ret stærkt udviklet.
In this context a comparison of cases AI (motor industry) and DI (engineering) is particularly informative.
Der findes dog tilløb hertil i Loven om en reform af sundhedsvæsenet af 1978.
In case AI rotation of workers at assemblyline jobs (montaggio a scorrimento) led to the addition of narrow semiskilled qualifications.
Samtidigt bør det dog ikke glemmes, at fagforeningernes kontrol over overholdelsen af arbejdsbeskyttelses- normer har forholdsvis langt større vægt i Italien end interventio-
Under pressure from the works council and the local unions workers were upgraded from grade 3 to 4 (more quickly), although there had been no important change in the status (professionalità) of the activities.
Inden for denne rapports rammer er det umuligt at gå nærmere ind på de oprindelige grunde til og betydningen af de lovfæstede regulationer og statslige støtteprogrammer til forbedring af ar bejdsvilkårene. Vi henviser til Det europæiske Instituts nationale rapporter - frem for alt til den tyske og franske rapport, som in-
The rigidities in the Italian system of standard classification are all the more pronounced, because the possibilities of greater differentiation of actual earnings by output-related wage components and individual bonuses and incentives are extremely limited.
3) deholder meget detaljerede beskrivelser og talangivelser herom.
1) Cf. also Bechtie, G.: "Inflexibility of labour by plant representation of interests in Italy - a policy and its consequences for union negotiating power". Published in Kölner Zeitschrift für Soziologie und Sozialpsychologie, Special industrial psychology issue, 1982.
2) Her bør det tages i betragtning, at kontrollen over overholdelsen af arbejdsbeskyttelsesnormerne i tiltagende grad er under kastet organer i virksomheden (bedriftsråd, faglige kræfter til arbejdssikkerhed, bedriftslæger; Comité d'hygiène et de sécurité, commission pour l'amélioration des conditions de travail) i både Forbundsrepublikken og Frankrig.
2) The egalitarian wage concept of the Italian unions implies basic rejection of payment by results and other individual wage components.
Spørgsmålet om den statslige lovgivnings og de statslige støt teprogrammers betydning i almindelighed for udviklingen af nye for mer for arbejdsorganisation må også forblive åbent, og det samme gælder for virkningen herigennem af de nationalspecifike forskelle i de tre lande.
Under union pressure the variable wage component of previous piecework wages (cottimo) was often integrated in the basic wage or - as in case CI (electric motors) - converted into a bonus with fixed monetary amounts.
De af os udførte case-studier indeholder praktisk talt ingen henvisninger til netop dette spørgsmål.
Insofar as forms of payment by results are permissible under the relevant plant wage agreements (as in case DI, engineering) the amount of the output-dependent wage components in the actual earnings is usually almost non-existent (about 1%).
Rent generelt kan man gå ud fra, at de lovfæstede regulationer ikke virkede som stødet til introduktionen af nye former for ar bejdsorganisation i nogle af de af os undersøgte tilfælde.
The only exception is case BI (electronic computers), where result-related group piecework (cottimo collettivo) and two additional incentives are paid.
I de hertil svarende virksomhedsinterne udformningsforanstaltninger spillede de også - om overhovedet - en meget underordnet rolle
However, even in this case the output-related wage components amount to at most 10% of the actual earnings.
(således indirekte i tilfælde DF - cementindustrien - hvor skift rytmen også blev ændret under hensyn til et truende lovfæstet for bud mod natarbejde).
To summarise, it can be stated that the introduction of new forms of work organisation in Italy always resulted in upgrading of the workers concerned; higher worker skill reguirements resulting from the reorganisation of work are basically taken into account in pay.
Bort set fra een undtagelsen (tilfælde BF - elektriske husholdningsapparater) kunne man heller ikke observere nogen direkte indflydelse af de statslige støtteprogrammer på ud viklingen af nye former for arbejdsorganisation i nogen af tilfæl dene. Dette negative resultat kan forklares ud fra metodiske så vel som indholdsmæssige grunde.
On the other hand it should not be over looked that promotion to higher wage groups is to some extent automatic with the standard classification system in Italy; this system alone still does not provide any real incentive for the undertakings to introduce new forms of work organisation involving higher worker skill reguirements or to carry out independent training measures.
Derimod ligger formen for arbejdsorganisationen uden for den statslige lovgivning.
Systems of individual payment by results are of no conseguence in Italy, either in connection with new forms of work organisation or in other respects.
Nu er der ganske vist ingen tvivl om, at indfrielsen af de lovfæstede regulationer med
Insofar as wage incentive systems exist, their aim is to safeguard a collective production result.
De statslige støtteprogrammers ringe indflydelse på de ar bejdsorganisatoriske ændringer i de af os undersøgte tilfælde kan derimod i første linie forklares metodisk.
It is well known that industrial working conditions (in the widest sense) were already subject to legal provisions and government controls before the discussion of "humanisation of working life" (Germany) or "improvement of working conditions" (France), which intensified in the early seventies, or the "hot autumn" in Italy.
For de tyske tilfældes vedkommende begrænsedes det primært indsamlede casestudiemateriale bevidst til sådanne arbejdsorganisatoriske ændringer, som virksomhe derne gennemfører på eget initiativ, altså uden statslig støtte.
They exist in different forms and to a varying extent in all industrialised countries.
Formålet med dette udvælgelsesprincip var at udelukke forvrængnin ger, der kan opstå ud fra den ofte laboratorieagtige indretning af et modelforsøg, og at give større mulighed for tydeligt at etablere de virkelige impulser til ændringen af arbejdsorganisa tionen, virksomhedernes målsætninger og virkningerne for arbejds tagerne.
However, it is clear that the trends towards legal standardisation of the shaping of the working environment and workplaces have intensified since the early seven ties.
Også i Frankrig koncentrerede det primært indsamlede case studiemateriale sig om arbejdsorganisatoriske ændringer, der ikke skete i forbindelse med statslig støtte. Som nævnt er tilfælde BF
In addition, special government initiatives, which are reflected in the government programme for "humanisation of working life" and the creation of the "Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions du Travail" (A.N.A.C.T.) and the "Fonds pour l'Amélioration des Conditions du Travail" (F.A.C.T.), have evolved in Germany and France.
(elektrotekniske husholdningsapparater) den eneste undtagelse, idet der her fandt samråd sted under omlægningen gennem A.N.A.C.T. og en
In France and Germany there was a relatively sharp increase in legislation (or regulations and directives) particularly in the field of labour protection and safety during this period.
(beskeden) financiering gennem F.A.C.T. I de italienske tilfælde var offentlig subvention iøvrigt ikke aktuel, fordi der ikke findes noget tilsvarende statligt støtteprogram.
In Italy labour protection legislation and the government-organised technical and medical labour and health protection have been developed to a relatively small extent.
I den her foreliggende sekundære evaluering var denne princi pielle begrænsning af case-studiematerialet frem for alt beretti get i et internationalt sammenligneligt perspektiv: Eksistensen af eller manglen på statslige støtteprogrammer i de tre lande, de store forskelle i støttens form og midlernes størrelse, der findes f.eks. mellem det tyske program til "arbejdslivets humanisering" og det tilsvarende franske program, ville have influeret resulta terne af casestudierne i en sådan udstrækning, det næppe ville have været muligt at kontrollere og ville have ført til
1) In Germany special attention should be drawn to the 1968 Law concerning Technical Equipment, the 1967 Law concerning Works Medical Officers, Safety Engineers and Safety Officers and the 1975 Regulations concerning Dangerous Working Materials; in France the Law concerning the Improvement of Working Conditions dated 27.12.73 and the Law concerning the Prevention of Accidents at Work and Occupational Diseases dated 6.12.1976 are worthy of special mention.
90 forvrængninger m.h.t. de faktiske forhold i de tre lande.
90 taken into account that union control of the compliance with labour protection standards in Italy is relatively far more important than
Det endnu videregående spørgsmål om, hvor vidt erfaringer og resultaterne af statsstøttede eksperimenter med sigte på udviklin gen af nye former for arbejdsorganisation virkede direkte som im pulser til ændringer i arbejdsorganisationen eller påvirkede disse, kan vanskeligt besvares ud fra vort case-studiemateriale.
It is not possible within the scope of this report to examine in detail the reasons for the emergence of the legal provisions and government assistance programmes for the improvement of working conditions and their importance.
Ganske vist dannede alment kendte, specielt skandinaviske eksperimenter
Attention is drawn to the national reports of the European Foundation, in particular the
(Volvo, Saab-Scania) forbilledet i nogle tilfælde (f.eks. i til fælde AF og AD fra automobilindustrien), men de realiserede tek niske og arbejdsorganisatoriske løsninger blev tilpasset de på gældende virksomheders specifike forhold og afviger meget stærkt fra disse forbilleder.
The guestion of the general importance of government legislation and assistance programmes for the development of new forms of work organisation and what differences specific to an individual country are effective in the three countries concerned must also be left unanswered - the case study material collected by us contains hardly any information on this question.
Mere præcist kan det siges, at erfaringer ne fra andre virksomheder kun dannede grundlaget for de arbejdsor ganisatoriske ændringer i tilfælde DF (cementindustrien).
Generally speaking, legal provisions were not an effective reason for the introduction of new forms of work organisation in any of the cases investigated by us.
Den i dette tilfælde realiserede model af polyvalens i en vekslen mel lem vedligeholdelses- og produktionsopgaver fandt stor udbredel se inden for industrigrenen, og denne virkning strakte sig endog ud over Frankrigs grænser.
They also played a very minor rôle - or none at all - in the plant measures (e.g. indirectly in
Dette tilfælde må dog betragtes som et særtilfælde, fordi der her foreligger meget specifike betingelser for overførselsmuligheder: en lille industrigren med stor trans parens, omfattende ensartethed i produktionsstrukturen og i den tekniske udvikling o.s.v.
1) It should be borne in mind that control of compliance with labour protection standards is increasingly subject to plant bodies (works council, works safety and medical officers; comité d'hygiène et de sécurité, commission pour l'amélioration des conditions de travail) also in Germany and France.
Bort set fra dette særtilfælde bør man stille sig skeptisk m.h.t. en evaluering af mulighederne for en overførsel af erfa ringerne med nye former for arbejdsorganisation virksomhederne imellem - også når de tilhører samme industrigren (jfr. større enkeltheder herom i kap. III forneden).
2) Altmann, N., Dull, K.: "New forms of work organisation in the Federal Republic of Germany", Munich 1978; Piotet, F.: "National Survey with Models of Work Organisation in France", Paris 1978; Leon, P., Miani, G., Pellegri, I.: "New Forms of Work Organisation in Italy" ; published in "New Forms of Work Organisation in the European Community Countries", Dublin 1980.
91 sådanne ekspertkundskaber (langt stærkere end tilfældet er i For bundsrepublikken) i tiltagende grad via private konsultationsagen- turer.
91 case DF (cement industry) where the shift pattern was changed partly in anticipation of a statutory ban on night work).
Kærnen i de overførbare kundskaber ligger dog i langt højere grad inden for ergonomi og teknik end inden for selve arbejdsorganisationens område (jfr. hertil også kap. III).
Economic or - in the widest sense - labour policy, but not legal considerations were to the fore in all changes in work organisation by the plant management.
På grund af de på sekundært materiale baserede case-studier var mulighederne for internationale sammenligninger i forvejen be grænset i dette projekt. De sammenlignende sammenholdninger af de undersøgte tilfælde må derfor nødvendigvis finde sted på et beskriv ende-analytisk niveau.
Experience acquired by another undertaking was explicitly taken as a basis for the changes in work organisation only in case DF (cement industry); the model of multiskilled deployment by rotation of maintenance and production tasks in this case was widely used within this branch of industry and even outside France.
Kun ud fra et sammenfattende og tilfælde- overlappende synspunkt var det muligt at finde frem til nogle strukturelle forskelle i de tre lande, der på specifik måde in fluerer eller kan influere udviklingen af nye former for arbejds organisation.
However, this case should be regarded as a special one, because highly specific transferability conditions exist: a small branch of industry with high internal clarity, a highly uniform production structure and technical development, etc.
En sammenlignende analyse af nye former for arbejdsorgani sation på international basis står imidlertid principielt over for vanskeligheden med at skulle foretage en systematisk adskil lelse af de tilfældespecifike aspekter af arbejdsorganisatoriske ændringer i virksomhederne fra de relevante forskelligartede natio nale rammebetingelser eller àt henvise disse hertil: Rent empirisk repræsenterer "tilfældet" altid en enhed af karakteristiske virk- somhedsspecifike eller tilfældespecifike egenskaber og af de almene økonomiske, sociale, lovmæssige (eller "statslige") ram mebetingelser.
By contrast, it can bè assumed that experience, results and findings in connection with the government assistance programmes for humanisation of working life or improvement of working conditions in Germany and France have been relatively widely publicised (reports, technical journals, meetings, seminars, workshops) and have contributed to a build-up of corresponding expert knowledge in the departments of the large undertakings.
Den monografiske fremgangsmåde, Det europæiske Instituts ret ningslinier er anlagt på, kan således danne grundlaget for en in ternational sammenligning, men er dog stadig ikke alene et til strækkeligt analyseinstrument til dette formål.
In France such expert knowledge (on a far larger scale than is the case in Germany) is being offered increasingly by private consultancies.
Retningsliniernes monografiske udformning er imidlertid berettiget på grund af undersøgelsens emne - nye former for arbejdsorganisation i industrivirksomheder.
However, most transferable knowledge is in the field of ergonomics and technology rather than in work organisation itself (cf. also Section III).
I metodisk henseende er det et spørgsmål, om man ved hjælp af Det europæiske Instituts retningslinier kan forfølge erkendel- sesmål, der går videre end en standardiseret dokumentation af til fælde, der har indført nye former for arbejdsorganisation.
Problems associated with the method of the international comparison and application of the European Foundation guidelines
Ifølge de i forbindelse med nærværende projekt vundne erfa ringer kan materialesamlingen, udført ved hjælp af retningslinier ne ganske vist indeholde vigtige holdepunkter for en afklaring af disse spørgsmål, men i mange tilfælde giver de ikke mulighed for utvetydige svar.
The possibilities of the international comparison were limited from the outset in this project by the case studies based on secondary material. The comparison of the investigated cases necessarily remains at a descriptive and analytical level.
For at komme nærmere til en afklaring af disse spørgsmål bliver forskerne nødt til at foretage selvstændige ana- lysemæssige skridt, der ganske vist kan gøres nemmere gennem en standardiseret materiale-evaluering ifølge "retningslinierne", men som ikke kan erstattes heraf.
It was possible to point out some structural differences in the three countries which affect or may affect the development of new forms of work organisation in a specific way only by adopting a summarising approach overlapping individual cases.
Det er dog en forudsætning for forskernes vidtgående analysemæssige skridt og fortolkninger, at materialet (også ved sekundære evalueringer) er indsamlet af dem selv og ikke fremskaffet "fra anden side" (f.eks. ud fra virksom hedernes beskrivelser).
A systematic analysis of such national differences in structure - possibly along the lines of a system comparison - was neither attempted nor feasible in this project. It would also have presupposed a specific enquiry, which was not under discussion in this project.
I denne henseende kan retningslinierne være nyttige ved netop internationalt sammenlignende undersøgel ser - en standardiseret beskrivelse af tilfældene gør sammenlig ningen nemmere, men kan ikke træde i stedet for denne.
One of the fundamental difficulties in an international comparative analysis of new forms of work organisation is to separate systematically the aspects of changes in work organisation in the plants specific to individual cases from the different national limiting conditions or to relate them to the latter: in empirical terms the "case" is always a unit made up of features specific to a plant or case and the general economic, social and legal (or general "government") limiting conditions.
I metodisk henseende bør det desuden drages i tvivl, om det ved hjælp af retningslinierne kan lykkes at indsamle
Hence the monographic procedure favoured by the European Foundation guidelines can be taken as a basis for an international comparison, but on its own it is still not an adequate analytical
"gennemprøvede" erfaringer med nye former for arbejdsorganisation, der herefter vil kunne overføres til andre virksomheder og til andre lande (jfr. retningslinierne, punkt 6).
With regard to the method it is still questionable whether "wellproven" experience with new forms of work organisation, which could then be applied to other undertakings and in other countries (cf.
Så vidt vi ved, er det især på grund af de nye former for arbejdsorganisations virk somhedsspecifike art, at muligheden er yderst begrænset for en overførsel af sådanne erfaringer mellem virksomhederne selv på internationalt plan - ja, endog ofte inden for det samme virksom hedsområde.
According to our findings the possibilities of transferring such experience between under takings even at national level - indeed often even in the same branch of industry - are extremely limited precisely because the new forms of work organisation are predominantly specific to individual plants.
I teknisk henseende viser erfaringerne ud fra projektarbejderne, at Det europæiske Instituts retningslinier må evalueres på forskel lige måder som undersøgelses- og illustrationsinstrument.
In technical respects the experience in the project work shows that the European Foundation guidelines should be evaluated differently as a survey and as a descriptive instrument.
Som un- dersøgelsesinstrument lader retningslinierne til at være tilstræk keligt differentieret og er som helhed praktisk anvendelige (und tagelse, jfr. 5. - 7. forneden).
As a survey instrument the guidelines appear to be adequately, differentiated and on the whole are practical (cf. 5. - 7. below for exceptions).
Anvendes retningslinierne som illustrationsinstrument, har vi derimod besluttet os for at frem føre nogle modifikationer.
By contrast, we decided to make some modifications when applying the guidelines as a descriptive instrument.
Vi sammenfatter de vigtigste kritikpunk ter og ændringsforslag som følger:
The most important points of criticism and modification proposals are summarised below:
I beskrivelsen har vi introduceret eet punkt nul (0.), der som indledning sammenfatter case-studiens indhold i form af en tese.
We have introduced in the presentation a zero item (0.), which initially summarises the content of the case analysis as a thesis; in our opinion this greatly facilitates the reading.
Der findes overlapninger mellem inddelingspunkterne 2.f og
Overlaps exist between points 2.f and 2.g and 3.a and 3.c.
Vi foreslår, at der skelnes tyde ligere mellem mere almene personalestrukturdata for den under søgte enhed (virksomhed, firma eller fabrik) og de detaljerede personaleoplysninger i forbindelse med de omdannede arbejdsom råder.
99 more general labour structure data for the unit under investigation (undertaking, plant or works) and the more detailed labour data on the reorganised work areas.
Introduktionen af nye former for arbejdsorganisation vedrører i almindelighed altid kun individuelle sektioner af denne undersøgte enhed.
Introduction of new forms of work organisation usually concerns only individual sections of the unit under investigation.
Der er overlapninger mellem inddelingspunkter 4.c og 2.d/2.e.
Overlaps exist between points 4.c and 2.d/2.e.
Oplysninger om "produktionsmetoder, -strukturer, -teknologi" kan kun tilvejebringes tilstrækkeligt differentieret for det omdannede arbejdsområde og ikke for den undersøgte enhed
Adequately differentiated statements on "Production methods, structures, technology" can be made only for the reorganised work area, but not for the unit investigated (undertaking, plant, works) as a whole.
97 inddelingspunkterne 4.c og 2.d/3.e lægges sammen.
We propose that points 4.c and 2.d/3.e should be combined.
Positionen af 4.c i inddelingens opbygning forekommer os uheldig
The position of 4.c in the classification structure appears to be unfortunate.
Kun ved en beskrivelse af de egentlige arbejdsorganisatoriske ændringer er det muligt at fremsætte fornuftige oplysninger om personalestrukturer på de omdannede arbejdsområder (inddelings- punkt 3·) og om "ændringsprocessen" (inddelingspunkt 4.b).
It is logical to make statements concerning labour structures in the reorganised work areas (point 3.) and on the "Modification process" (point 4.b) only if the actual changes in work organisation are described.
Vi foreslår, at 4.c foretrækkes frem for inddelingspunkt 3.
We propose that 4.c be put before point 3.
Der er en uligevægt mellem uddifferentieringen af inddelings- punkter 4.b og 5.a.
Imbalance exists in the differentiation of points 4.b and 5.a.
Ændringsprocessen (4.b) forekommer over vurderet, mens virkningerne af de nye former for arbejdsorga nisation for arbejdstagerne derimod er undervurderede.
The modification process (4.b) appears overvalued, the effects of the new forms of work organisation on the workers undervalued.
Ud fra et sociologisk perspektiv er virkningerne efter vores mening defineret utilstrækkeligt med "objektive ændringer i det fysi ske arbejdsmiljø".
We consider that from the sociological point of view the effects are inadequately described by "objective changes in the physical working environment".