natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men kontaktens kvalitet er endnuvigtigere.
But even more important is the qualityof the contact.
Denne kvalitet består af en bevidst og en ubevidst del.
This quality comprises conscious and unconscious segments.
Hvis man skal generalisere, kanalle immaterielle værdier betragtes som omfattende (1) mere eller mindre objektive fakta, (2)bevidste, kognitive tolkninger af fænomenet, (3) ubevidste tolkninger af og processer med relationtil fænomenet.
To generalise, allintangibles can be looked upon as comprising more or less objective facts, consciouscognitive interpretations of the phenomenon and unconscious interpretations of and processesrelated to the phenomenon.
Det umålelige atom
The intangible atom
Bevidste tolkninger
Conscious interpretations
Ubevidste tolkninger
Unconscious interpretations
Under alle omstændigheder er der et stærkt behov for en præcisering af, hvad det egentlig er, vi talerom, når vi bruger udtrykket »immaterielle værdier«.
There is a powerful need for clarification of what we are talking about whenever the word‘intangibles’ is used.
I hvert fald er det ønskværdigt at adskille deimmaterielle værdier, som kan gives en almen definition, fra dem, som ikke kan, hvis der skalforetages en identificering, kontrol og måling; dette gælder i langt højere grad, hvissammenlignelighed er en ønskværdig kvalitet i forbindelse med regnskabsmæssige, statistiske ogledelsesmæssige formål.
At least it is desirable to separate those intangibles that could becommonly defined from those that could not, if identification, control and measurement are tobe undertaken; even more so, if comparability is a desirable quality in what concernsaccounting, statistical and managerial purposes.
Der kan dog tages yderligere skridt for alle tre forslags vedkommende.
However, further steps can be taken concerning all of the three proposals.
Hos de mest avancerede SCS-virksomheder testes nu den forventede produktionsfunktion.
Among the mostadvanced Swedish case study firms the anticipated production function is presently subject toa test.
Disse virksomheder testerforholdet mellem forskellige immaterielle poster og virksomhedsperformance.
These firms test the relationship between different intangible items and firmperformance.
I nogle tilfældefindes signifikante sammenhænge, mens indikatorer i andre tilfælde afvises og omdefineres.
In some cases significant correlations are found whereas in other casesindicators are rejected and redefined.
Eteksempel er en stor anlægsvirksomhed, hvor følgende signifikante (p < 0,01) korrelationer blevidentificeret i undersøgelsen fra 1998 (9000 svar):
One example is a major construction company in which
Forbindelser til finansiel performance i anlægsvirksomheden i den igangværendesvenske undersøgelse af avancerede virksomheder med hensyn til måling afimmaterielle værdier.
Correlations to financial performance in the Construction Company in theongoing Swedish study of advanced firms with respect to measuring intangibles.
Ledelsesstil
Leadership style
Produktionsfunktionen varierer fra virksomhed til virksomhed.
The production function differs between firms.
Men overraskende nok harfunktionerne også meget til fælles.
But, surprisingly, the functions also havemuch in common.
I de firmaer, hvor der er en tydelig forbindelse til økonomiskperformance, udviser leder- og/eller kunderelationer også den stærkeste sammenhæng (36).
In those firms where significant correlation to financial performance isfound, leadership and/or customer relations demonstrate the strongest connection (36).
Der er også standardiserede indikatorer på vej.
Standardised indicators are also under way.
Tilsyneladende anvender virksomhederne enopdeling i human-, markeds- og struktur- (eller organisations-)kapital.
Firms appear to utilise the division into human, market and structure (or organisational) capital.
I en dansk rapport (37) klassificeres målinger af immaterielle værdier i 10 danske og svenske virksomheder på følgende vis.
In a Danish report (37) measurements ofintangibles in 10 Danish and Swedish firms are classified in the following manner.
)Disse tal er af ekstrem betydning, hvis man vil iværksætte handling.
)These figures are of extreme importance for the mobilisation of action.
I nærværende tilfælde menes dette at være etsprog, som den øverste ledelse kan forstå.
In the present case it is reported thatthis is the language that top management understands.
Det er ikke kun selve tallene, der er vigtige, men gennemførelsen af ensystematisk statistisk analyse er lige så vigtig.
It is not only the figures themselves that are importantbut equally important is the practise of a systematic statistical analysis.
Billedet udløser sandsynligvis en almen historie eller påskrift, somantyder, at resultatet af et systematisk arbejde bør tages i betragtning.
The picture probably triggers ageneral story or inscription suggesting that the result of systematic work should be taken into account.
Figuren legitimeres (jf. argumentationsteori)af et systematisk arbejde, og handling iværksættes.
Thefigure is legitimised (compare argumentation theory) by systematic work and action is mobilised.
»Det, der gøres?« Kvalifikationer Interne nøgletal
Customer attitudes Repurchases
»Det, der er« Ressourcer Statistik
• Marketing costs
• Antal medarbejdere med udviklingsplan• Uddannelsesdage pr.
Customers with longrelationshipswith the company
• Anciennitet• Uddannelse• Uddannelsesomkostninger
• Administrative costs dividedwith marketing costs
• IT-færdigheder
Rate of turnover
• Edb-udgifter pr. medarbejder
Number of employees splitinto different processes
Teknologi interne/eksterne IT-kunder
Lead time for productdevelopment
• Gennemløbshastighed• Produktudviklingstid• Indkøringstid for nyeorganisatoriske enheder
• Investments in R & D andstructure
Denne klassificering kan danne udgangspunkt for den videre udarbejdelse af en mulig ramme formåling af immaterielle værdier.
This classification provides a starting point for a further elaboration of a possible frameworkof measurements of intangibles.
Man kan sætte spørgsmålstegn ved enkelte indikatorer og ved ovenstående klassificering afimmaterielle værdier, og der kan foretages ændringer, men man kan ikke se bort fra denkendsgerning, at de er udviklet induktivt på grundlag af nogle af de mest avancerede virksomheder.Størstedelen af indikatorerne er imidlertid indsamlet via ekstern rapportering, mens indikatorernehos de 11 mest avancerede svenske virksomheder praktiseres i ledelseskontrolprocessen.
Even if single indicators and the classification of intangibles above can be questioned andpossibly changed, it can not be disregarded that they are inductively developed from some ofthe most advanced firms. However, most of the indicators are collected from mainly externalreporting whereas the indicators found in the most advanced 11 Swedish firms are practised inthe management control process.
Ensammenligning afslører, at det, der mangler i ovenstående klassificering, er indikatorer vedrørendemobilisering af performance.
A comparison reveals that what is missing in theclassification above are indicators on the mobilisation of performance.
Disse katalysatorer (»Hvordan det gøres«) kunne drage fordel af atblive holdt adskilt fra beholdningen (»Det, der er«), aktiviteter (»Det, der gøres?«) og resultater(»Hvad er output?«).
These enablers (How itis done) could benefit from being separated from stocks (How it is), activities (What is done?)and outcomes (What is the output?).
Katalysatorerne er subjektivt opfattede færdigheder såsom lederevner,relationer mellem folk og organisationskultur.
The enablers are subjectively perceived skills likeleadership, relations between people and organisational culture.
For tiden dukker anvendelige standardiserede indikatorer frem.
Operational standardised indicators are presently emerging.
Hvis man tager Sverige someksempel, angiver forskellige organisationer i dag almindeligt accepterede indikatorer i hver enkeltkasse i klassifikationsskemaet.
Taking Sweden as an example,different organisations today provide commonly accepted indicators in each box of theclassification scheme.
Immaterielle indikatorer angivet af forskellige svenske aktører
Intangible indicators provided by different Swedish actors.
»Hvordan detgøres«
‘How it is’Stocks
»Det, der er«Beholdning
‘What is done’Activities
»Det, der gøres«Aktiviteter
‘How it is done’Enablers
Markedskapital
Market capital
Forkortelserne i tabellen henviser til følgende aktører:
The abbreviations in the table refer to the following actors:
Udgiftsposter er allerede standardiseret inden for den traditionelle regnskabsramme.
Cost items are already standardised within the traditional accounting framework.
Det svenske Benchmarkinginstitut har i nogle år foretaget målinger af elementer somgennemsnitsalder, tid anvendt til uddannelse som en procentdel af arbejdstiden,sygdomsprocent osv. Mellem 100 og 200 svenske virksomheder har formodentlig taget dissestandardindikatorer i brug.
The Swedish Benchmarking Institute has for since some years provided measurements ofitems such as average age, time spent on training as a percentage of working time,sickness rates, etc. Between 100 and 200 Swedish firms have probably adopted thesestandards.
Inden for ISO 9000-systemet foretages standardiseret måling af mange elementer.
Within the ISO 9000 system many items are subject to a standardised measurement.
I det nordiske lande har SIFO/SMG-gruppen siden begyndelsen af 1990'erne leveret enramme, standardiserede indikatorer og målingsredskaber vedrørende ansattes og kundersholdninger.
In the Nordic countries the SIFO/SMG group has provided, since the beginning of the1990s, a framework, standardised indicators and measurement tools regarding employeeand customer attitudes.
Disse opfattelser betragtes af de 11 mest avancerede svenske virksomheder somkatalysatorer for performance.
These perceptions are regarded as the enablers of performance bythe 11 most advanced Swedish firms.
Nedenstående figur er en dynamisk fremstilling af tabellen.
A dynamic representation of the table is found in the figure bellow.
Hver enkelt immateriel kategoriindeholder de tre elementer: objektiv kendsgerning (O), bevidst (C) og ubevidst (U) fortolkningsamt human-, markeds- og strukturkapital. Hele figuren viser »immaterielle værdiersproduktionsfunktion«.
Every intangible categoryincludes the three elements: objective fact (O), conscious (C) and unconscious (U)interpretation as well as human, market and structure capital.
En dynamisk klassificering af forskellige immaterielle værdier
A dynamic classification of different intangibles.
For at kunnebruges til noget må rammen og det store kolde bord af indikatorer (dvs. klassificeringen af målingeraf immaterielle værdier) være tilstrækkeligt udtømmende til at omfatte elementer af de immaterielleværdiers produktionsfunktion, som er relevante for forskellige virksomheder i forskellige lande.
To be useful the framework andthe smorgasbord of indicators (i.e. the classification of intangible measurements) must beexhaustive enough to comprise elements of the production function of intangibles that arerelevant to a variety of firms in different countries.
Inogle tilfælde vil det sandsynligvis være muligt at finde indikatorer, som udtømmende og eksklusivtdækker et specifikt element af produktionsfunktionen.
In some cases it will probably be possible
I andre tilfælde vil det være umuligt atudvikle disse indikatorer. I sidstnævnte tilfælde må erstatningsmålinger anses for at være gode nok.Dette ser forfatteren ikke som et problem, eftersom de immaterielle værdiers produktionsfunktionaldrig vil kunne afdækkes totalt.
In other cases it will be impossible to develop such indicators.
Immaterielle værdier er pr. definition sammensat af ubevidsteelementer.
Intangibles include, by definition, unconscious elements.
Hvis interesserede parter kommer tilagora og tager idéerne til sig, må forslaget opfylde behovene.
If interestedparties come to the agora and adapt the ideas then the proposal may fulfil the demands.
Hvis ikke, kan sisyfosarbejdetfortsætte, indtil myten om muligheden for at forstå, måle og forklare immaterielle værdiersproduktionsfunktion på en brugbar måde er udskiftet med en anden interessant og energikrævendemyte.
If not,the Sisyfos work may continue until the myth of the possibility of understanding, measuringand explaining the production function of intangibles in a useful way is exchanged for anotherinteresting and energy-consuming myth.
Videnregenskaber: Rapportering of styrning af videnkapital / Erhvervsudviklingsrådet.
Videnregenskaber: Rapportering of styrning af videnkapital / Ehrvervsudviklingsrådet.[Knowledge accounting: reporting and controlling knowledge capital.]. Copenhagen:Ehrvervsudviklingsrådet, 1997.
I to dage drøftede deltagere med forskellige udgangsvinkler og derfor forskellige oplysningerargumenterne for rapportering om humankapital, og hvordan det skal gøres.
For two days participants with divergent agendas and therefore differing information needsdebated the reasons for reporting on human capital and how to do it.
Debatten fokuseredeefterfølgende på perspektiverne i virksomhederne med hensyn til rapportering om humankapital, påstatens og arbejdsmarkedets parters interesse og endelig på spørgsmålet om internationalestandarder.
The debate focusedsuccessively on enterprise perspectives on reporting human capital, on governmental andsocial partner concerns, and finally on the issue of international standards.
Dette notat skal ikke foregive at være en objektiv gennemgang af de intense og kompleksedrøftelser (38). Det er ikke en opsummering af debatten, men en reaktion på den.
This note has no pretensions to be a balanced review of vigorous and complex discussions. (38) Instead of summarising the discussions it reacts to them.
Det er bygget op over de betragtninger, der fremkom ved slutningen af hver session, og som havde to formål:
It is based onreflections offered at the end of each session which aimed to do two things:
• At spole tilbage til et par af de mest markante punkter fra indlæggene og debatten, men betragtedem under en anden vinkel;
(a) to play back, but with a different spin, just a few of the most striking points to emergefrom papers and discussions;
• at fokusere på én eller to vinkler af det debatterede emne, som fik overraskende lidtopmærksomhed eller helt blev overset.
(b) to highlight one or two features of the topic under discussion which were surprisinglyunderplayed or even totally neglected.
Virksomhedsperspektivet
The enterprise perspective
Agora tog fra sin start udgangspunkt i god praksis med en case study af et græsk firma (Titan Cement) og erfaringer med en række franske og danske virksomheder, som blev formidlet afregnskabs/konsulentfirmaer (Syndex and KPMG C. Jespersen), der er stærkt engageret i at hjælpefirmaer med rapportering om social og intellektuel kapital.
From the beginning the Agora was rooted in good practice through a case study of one Greekfirm (Titan Cement) and experience with a range of French and Danish enterprises mediatedby accountancy/consulting firms (Syndex and KPMG C. Jespersen) who are deeply engagedin helping firms with social and intellectual capital reporting.
Disse erfaringer viste, hvordan man ipraksis kan yde denne service til de forskellige interessenter ved at rapportere via den finansiellestatus suppleret med ikkefinansielle rapporter, hvad enten disse er obligatoriske for firmaer, menikke nødvendigvis for den offentlige sektor som i Frankrig, eller frivillige som i Grækenland og Danmark.
This experience illustrated theway in which, in practice, the various stakeholders can be served by reporting through thefinancial balance sheet complemented by nonfinancial reports, whether these are mandatoryon firms but not necessarily in the public domain, as in France, or voluntary, as in Greece and Denmark.
Der er ikke længere noget overraskende i, at en cementvirksomhed eller et byggefirma bliverbevidst om sit eget værd og begynder at fremstå åbent som en videnbaseret virksomhed.
It is no longer surprising if a cement firm or a construction company is self-consciouslyturning itself into an overt, knowledge-based enterprise.
Depågældende case studies viste, at sådanne firmaer ikke nødvendigvis sælger særligt avancerede,videnintensive produkter.
The case studies showed that suchfirms do not necessarily sell high value-added, knowledge-intensive products.
Hvad disse firmaer gør, er at skabe en ny opfattelse af produktion af varerog serviceydelser, alle former for varer og serviceydelser.
What the firmsare doing is to reconceptualise the production of goods and services, any goods and services.
) Der er så mange af de følgende data og den følgende viden, som hidrører fra Agora, at det for størstedelensvedkommende ikke er muligt at henvise til hver enkelt, men det skal påpeges, at forfatteren alene har ansvaret foreventuelle fejl og uklarheder.
)So many of the facts and insights which follow originated in the Agora that individual attribution isgenerally not feasible, except to note that the author alone is responsible for any errors and obscurities.
Det stod enhver frit for at komme med formodninger, der sædvanligvis ikke undersøges nærmere,om de mest grundlæggende træk ved økonomisk aktivitet.
explain numbers depends heavily on a multitude of preconceptions which we bring to the task.Yet again it turns out that hard numbers have soft centres.
Der er ingen af de kvantitative metoder, der forbindes med menneskelig ressourceregnskab, som eruden alvorlige mangler.
None of the quantitative methodologies associated with human resource accounting is withoutserious flaws.
For eksempel er det yderst relevant for investering i mennesker, at ingen afdem fanger den reelle risiko ved eller profil af afkastet af sådanne investeringer.
For instance, it is particularly relevant to investing in people that none capturesthe true risk/return profile of such investments.
En enkelt af dealvorlige begrænsninger ved en hvilken som helst form for cost-benefit metode er brugen af enenkelt diskonteringssats i en projekteret investerings samlede levetid.
Just one of the serious limitations of any formof cost benefit approach is the use of a single discount rate throughout the entire life of aprojected investment.
Dette giver i betænkelig gradet forkert billede af den reelle risiko ved et projekt, som næsten aldrig er den samme i heleprojektets levetid.
This seriously misrepresents the project’s real risk, which is almostnever constant over the project’s whole life.
De fleste investeringsprojekter er mere risikable i de første faser eller iudviklingsfasen, end de er senere.
Most investment projects are riskier in the initialor development stages than they are later.
Men selv efter udviklingsfasen er risikoen tilbøjelig til at varierepå grund af usikkerhed i forbindelse med markedet, som selvfølgelig ikke kan forudses.
But even after development, risk is liable to varybecause of market uncertainty which is not, of course, predictable.
En kvantitativ evaluering af etablering og anvendelse af humankapital er af meget stor værdi.
Quantitative evaluation of the formation and use of human capital is extremely valuable.
Manbør ikke undlade den, blot fordi evaluering af investeringer i enhver form for immaterielle værdierer mindst lige så vanskelig som evaluering af etablering af fysisk kapital.
Itshould not be avoided just because evaluation of investment in any intangible is at least asdifficult as evaluation of physical capital formation.
Det blev ikke understregetunder mødet, men argumenterne for en kvantitativ evaluering er ikke baseret på, at den skal kunnegive et nøjagtigt billede af en fremtid, der er lige så ukendt for én slags investering som for enhveranden.
It was not stressed during the session, butthe case for quantified evaluation does not rest on its accuracy as a portrayal of a future whichis as unknown for one type of investment as it is for any other.
Argumenterne for en kvantitativ vurdering fremkommer i hvert fald ikke ved at udforme denmed forbillede i en idealiseret forestilling om forrentning, hvor ukendte faktorer formodes at værekendte.
The case for quantifiedevaluation is certainly not established by modelling it on the idealised world of rates of return,where the unknown is assumed to be known.
Argumenterne ligger i sammenligningen med hverdagens realiteter i beslutningstagningenomkring menneskelige ressourcer i virksomhederne.
The case is established by comparison with theeveryday realities of decision-making about human resources in enterprises.
En af disse realiteter er, at en virksomhedsregnskaber aldrig viser investeringer i, afskrivning af og brugen af immaterielle aktiver.
One of theserealities is that a company’s financial records will always fail to capture investment in,depreciation and use of its intangible assets.
Disseaktiver (Boks 1) er humankapital eller strukturkapital, men de stammer alle fra og er direkteafhængige af kvaliteten af humankapitalen.
These assets (Box 1) are human capital orstructural capital, but they all derive from, and depend directly on, the quality of humancapital.
De faktiske fordelingsmæssige beslutninger i firmaerne træffes almindeligvis på grundlag aftilfældige, intuitive og stiltiende vurderinger. En kvantitativ finansiel og ikke-finansiel vurderingindebærer ikke mindre subjektivitet og mindre brug af skøn.
Actual allocative decisions in firms are generally made on the basis of casual, intuitive andimplicit estimates.
Den indebærer:
What it offers is:
• et større udvalg og en større mængde af oplysninger;
(a) a greater range and quantity of information;
• derfor mere relevant information sammen med
(c) consequently, more relevant information;
• en mere systematisk og åben anvendelse af skøn i forbindelse med beslutninger om investering imedarbejdere.
(d) more systematic and open application of judgement to decisions about investing inpeople.
Resultatet bliver langt større gennemsigtighed for alle interessenter med hensyn til, hvordan firmaetadministrerer sit vigtigste aktiv.
The result is far greater transparency for all stakeholders concerning the firm’s management ofits most important resource.
I modsætning til de firmaer, der blev brugt som case studies i den første session, er de fleste firmaerimidlertid stadig tilbøjelige til at betragte medarbejderne mindre som aktiver end som ennødvendighed.
However, unlike the case study firms which figured in the opening session, most firms are stillinclined to see employees not so much as assets but as necessities.
Erfaringerne fra de firmaer, der blev brugt som case studies, og endnu mereomfattende erfaringer og kritiske afhandlinger i litteraturen (Guerrero og Johanson) tydede alle på,at man ikke kan forvente ret mange yderligere fremskridt ved at indarbejde en vurdering afmenneskelige aktiver i virksomhedernes regnskabsopgørelser.
The practice of the casestudy firms, far more widespread experience and critiques of the literature (from Guerrero andfrom Johanson) all suggested that not a lot more progress is to be expected from trying toincorporate valuation of human assets in the financial statements of companies.
Der var overvældende enighed om at foretrække rapportering, som overvejende var ikke-finansiel,dvs. en frivillig redegørelse inden for balancen.
The overwhelming consensus favoured reporting which was largely non-financial, i.e.voluntary, off-balance-sheet disclosure.
Men deltagerne nåede frem til, at forståelsen skulleprioriteres højere end standardiseringen. Det stod for eksempel klart, at den franske lovgivningomkring social rapportering, som er over 20 år gammel og udtænkt som et redskab til dialog og ikke
But participants identified as a high priority the needfor understanding before standardisation.
Statens og arbejdsmarkedets parters interesse
Governmental and social partner concerns
Når virksomheder for alvor begynder at udvikle deres rapportering om brugen af, omkostninger tilog effektiviteten af deres ansatte, sker det ud fra forskellige motiver:
Companies have various motivations when they begin to develop seriously their reporting onthe use, costs and effectiveness of employees: