natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selvom der her er mulighed for at benytte sig af forskellige metoder (f.eks. en socioteknisk strategi som i den danske case), er det tydeligt, at fejltagelser og fejl ved indkøringen organisatorisk set bliver dyre.
While different approaches are possible (e.g. a socio-technical strategy as in the Danish case), it is clear that mistakes and errors in the implementation process carry a high price in organisational terms.
Endelig tales der i forbindelse med indkøringen om pilotprojekter.
A final part on the implementation issue refers to the use of pilot projects.
I den tyske rapport advares der mod at lægge for meget i, at pilotprojekter har givet positive resultater.
The German report sounds a note of caution against reading too much into pilot project success.
De særlige ressourcer og den særlige omhu, der investeres i pilotprojekter for at de skal give positivt resultat (hævdes det i rapporten), er måske ikke tilstede ved indkøringen over en længere periode.
The special resources and care which are devoted to ensuring success of pilot projects may not (the report claims) be available during the extended implementation.
Kun i et tilfælde blev omlægningen til edb ledsaget af forandringer i den grundlæggende funktion eller politik.
In only one case was the process of computerisation accompanied by a change in basic function or policy.
På arbejdsformidlingen i Stor britannien traf man en vigtig politisk beslutning om at gå væk fra individuel rådgivning af arbejdssøgende og i stedet gå over til en form for selvbetjening ved opslag og besættelse af ledige stillinger.
In the UK employment services, a major policy decision was taken to move from individual job counselling and guidance towards a self-service approach to the notification and filling of job vacancies.
Den ny teknologi synes dog ikke at have spillet nogen større rolle i forbindelse med denne beslutning. Andre faktorer, såsom at holde udgifterne på samme niveau og samtidig betjene flere jobsøgende, var vigtigere.
However, technology did not appear to be a significant factor in this decision; other factors such as a need to control costs while still coping with increased numbers of unemployed persons looking for work were more important determinants.
Edb blev brugt til at underbygge og fremme denne politiske kursændring.
Technology was used to support and facilitate this change in policy direction.
I rapporten anføres det imidlertid, "at man kunne have indført en række acceptable avancerede informationssystemer som en hjælp til jobsøgning og vejledning", hvis man havde besluttet det modsatte.
However, the report states that had the opposite decision been taken, "a range of acceptable advanced information technologies could have been introduced as aids to job matching and guidance".
Det var tilfældet i Danmark, hvor edb-anlæggene primært blev indført for at forbedre jobsøgningen og AF-konsulenternes rådgivning af den enkelte klient.
Such was the case in Denmark where computerisation was introduced primarily as an aid to person-job matching and individual counselling by professional staff.
Bortset fra det britiske eksempel nævnt ovenfor blev den ny teknologi ikke brugt til at etablere nye servicefunktioner, men i højere grad til at rationalisere.
Apart from the UK example above, technology was not used to create new services, rather was it used to rationalise existing services.
I rapporterne peges der på en lang række mindre strukturomlægninger, f.eks. oprettelse af nye afdelinger (Irland), at servicefunktionen flyttes fra en institution til en anden (Luxembourg) og oprettelse af dataindsamlings/indlæsningscentraler (Tyskland, Irland, Luxembourg, Holland, Storbritannien). Der var dog ingen eksempler på radikale eller blot betydelige ændringer på det bredere makro-niveau.
A wide range of minor structural changes are identified in the reports e.g. creation of new sections (Ireland); movement from one institution to another (Luxembourg) and the establishment of data collection/entry pools (Germany, Ireland, Luxembourg, Netherlands, UK).
I nogle tilfælde blev omorganisering, omformulering af stillingsbeskrivelser og omfordeling af personalet forbundet med indførelse af edb-systemer. I andre tilfælde var det tydeligt, at de organisatoriske ændringer ikke kun eller i hvert fald ikke primært kunne henføres til edb, som f.eks. i Holland, hvor der var blevet indført selvstyrende arbejdsgrupper uafhængig af automatisering.
In some instances, reorganisation, job redesign and redistribution of staff were linked to the introduction of computer systems.
I den hollandske rapport gives der udtryk for, at det er umuligt at drage nogen konklusioner om spørgsmålet ved strukturomlægninger :
The Netherlands report argues the impossibility of drawing conclusions on the structural question:
Det er også noget tvivlsomt, om automatisering eller tidligere faktorer eller politiske beslutninger var den egentlige årsag til, at der skete ændringer.
There is also some doubt as to whether automation or previously existent characteristics and policies were the actual causes of change.
Man kan højst sige, at der tale om et samspil, forstået på den måde, at man vælger en bestemt form for automatisering ud fra et bestemt udgangspunkt, og at dette så senere giver tilsigtede og utilsigtede resultater, som vil komme til at påvirke politikken fremover.
At most, one can say there is an interaction, so that a specific form of automation is selected on the basis of a particular concept, and that this subsequently produces intended and unintended results within the organisation which will effect future policy.
Hvor der er tale om drastiske ændringer i organisationstrukturen, ser det ofte ud til, at de ikke direkte skyldes automatiseringen.
Drastic changes in organisational structure, where these occur, do not often appear to be due directly to automation.
Det er mere sandsynligt, at de er sket før end efter indførelse af automatiske anlæg og kan muligvis føres tilbage til en bestemt omorganiseringsplan."
They are more likely to have preceded automation than to have followed it, and may be traced back to a specific plan of reorganisation."
I den britiske og den danske rapport anlægges en anden synsvinkel. I begge rapporter påpeges det, at de fleste edbsystemer i den offentlige sektor ikke er rettet mod nye arbejdsopgaver, men sigter mod mere effektive løsninger på de nuværende arbejdsopgaver.
Arguments in the UK and Danish reports offer a different perspective; both reports point out that most computer systems in the public service are not directed towards new tasks but towards more efficient solutions to existing tasks.
I den danske rapport siger man, "at systemerne er udviklet til at tilgodese en række specifikke effektivitetskrav, såvidt muligt uden at ændre den organisatoriske situation".
The Danish report argues that systems "have been developed to meet a number of specific efficiency requirements - if possible without changing the organisational situation".
Følgelig kan den omstændighed, at der i de danske kommuner ikke var tale om nogen indvirkning p.g.a. indførelse af edb ganske enkelt tages som udtryk for en større evne til at tilpasse edb til de eksisterende organisationsstrukturer.
In consequence, the absence of computer impact in the Danish local authorities may be seen simply as an increasing ability to adapt information systems to existing organisational structures.
Om resultaterne af casestudierne, der kun viste små strukturelle ændringer, siger man i den danske rapport, at dette skyldes en kombination af "a) systemplanlæggernes kompetence til at udføre deres designopgave på en kompetent måde uden at "træde ved siden af" og b) relativt beskedne designmål gående ud på at skræddersy et system til en bestemt organisation for at effektivisere nogle fast afgrænsede rutiner".
In explaining their case study findings of only minor structural change, the Danish report posits that this results from a combination of (a) the ability of system planners to carry out their design assignment competently without "running off the rails" and (b) relatively modest design objectives directed towards a tailor-made system for a particular organisation to increase the efficiency of specifically demarcated routines".
Efter at have set eksempler på "ingen ændringer", "problematiske ændringer" og "specifikke ændringer", er en af hovedkonklusionerne i den britiske rapport, at "indførelse af informationsteknologi sandsynligvis vil få betydelige konsekvenser for organisationsstrukturen og arbejdsforholdene i den offentlige sektor". Som det beskrives detaljeret i begge de britiske case-studier, vil disse virkninger komme til udtryk
Moving from "no change" through "problematic change" to "specific change", one of the main conclusions from the UK report refers to the fact that "IT-based innovations are likely to have considerable effects on organisational structure and working conditions within the public service".
21 i den enkeltes arbejdsfunktioner, faggrænser og i det samlede antal ansatte i hver afdeling.
21 overall picture is quite inconclusive.
Alt i alt tegner der sig således et ret uafklaret billede.
Different countries have different perspectives on the issues.
Strukturomlægninger ser ud til at være et organisk fænomen, der vokser og forandrer sig i overensstemmelse med opgaverne og mulighederne og ligeledes påvirkes af traditionelle spørgsmål vedrørende klassiske organisatoriske problemer med centralisering og decentralisering. ring.
Structural change appears to be an organic phenomenon growing and changing in accordance with challenges and opprotunities and being affected also by traditional issues relating to classical organisational problems of centralisation and decentralisation.
Selvom dette ikke var omfattet af de oprindelige retningslinier, diskuteres spørgsmålet omkring centralisering/decentralisering kort i nogle af rapporterne.
Although not part of the original terms of reference, the issues surrounding centralisation/decentralisation are discussed briefly in some of the reports.
Det er dog ofte vanskeligt at afgøre, om der refereres til organisatorisk eller teknologisk centralisering/decentralisering.
However, it is often difficult to decide whether the terms refer to organisational or technological centralisation/decentralisation.
De betingelser, hvorunder alle disse bevægelser sker, er kendetegnet ved, at der konstant sker organisatoriske ændringer.
The background against which all these movements take place is characterised by constant organisational change.
F.eks. bruger man i den hollandske rapport i forbindelse med diskussionen om organisatoriske ændringer i kommunerne udtrykket "kommunal omlægning".
For example, in discussing organisational change at municipal level, the Netherlands report uses the term "municipal redelineation".
Teknologiske ændringer er ligeså dynamiske som organisatoriske omlægninger og skal kombineres.
Technological change is as dynamic as organisational change and must be integrated with it.
Eksempelvis understreges det i den tyske rapport, at de nye muligheder, der opstår ved teknisk decentralisering, skal ses på baggrund af det generelle politisk/administrative klima i den offentlige sektor.
For example, the German report emphasises that new potential in technical decentralisation must be seen against a background of the general political-administrative climate in the public service.
På det tekniske niveau udtrykkes centraliserings/decentraliseringsspørgsmålet ofte i materiel og programmel, og der refereres kun i ringe udstrækning til bestemte politiske målsætninger.
At a technological level, the centralisation/decentralisation issue is often expressed in hardware and software terms with little reference to specific policy objectives.
I den belgiske rapport henvises der dog til en politik, der går ud på at gå fra centraliseret til decentraliseret databehandling i den landsdækkende edb-plan for Belgien.
The Belgian report, however, does refer to a policy of progressing from centralised to decentralised computing in the Belgian national plan.
Endelig indeholder rapporterne ingen oplysninger om årsags/ virkningsammenhængen mellem ændringer i organisationsstrukturen og teknologi.
Finally, the reports do not give any insight into the cause-effect relationship between movements in organisational structural arrangements and technology.
I den sammenhæng indeholder den danske rapport et interessant punkt.
In this regard, an interesting phenomenon is reported in the Danish study.
Her siger man, at omlægning til edb kan give anledning til de stik modsatte strukturelle organisatoriske virkninger i forhold til de tilsigtede resultater:
It is suggested that computerisation can have the opposite structural and organisational effects to those intended:
"Store ændringer i organisationsstrukturen i danske kommuner fandt sted i starten af 70*erne, hvor indførelsen af en række centrale batch-systemer førte til en reel centralisering af beslutningstagningen.
'The great changes in organisational structure in Danish municipalities occured in the early 1970's, when the introduction of a number of centralised batch systems led to true centralisation of decision-making.
Hovedprincippet var ganske vist en de centralisering, men da den blev gennemført ved indførelse af centrale systemer, der i væsentlig grad reducerede kommunernes og den enkeltes frihedsgrader, var der i realiteten tale om en centralisering".
The main objective was certainly decentralisation, but as this was carried out by introducing centralised systems which substantially reduced the freedom of municipalities and individuals, it in fact amounted to centralisation".
4.4 Informationstjenestens opbygning
4.4 Structure of Information Services Function
En lang række af de valgmuligheder, der diskuteres ovenfor, finder også anvendelse på den måde informationsfunktionen er opbygget. Organisations- og informationsstrukturer skal hver især opfylde sit formål og samtidig kunne kombineres med hinanden.
Many of the options discussed above also apply to the way in which information services are provided.
I den britiske rapport siger man: "at institutionerne inden for den offentlige sektor måske skulle tage at se på nye former for koordinering fremkaldt af de nye muligheder dels for decentraliseret databehandling og dels integrering af førhen separate servicefunktioner".
The UK comments: "Public service organisations may need to consider new forms of coordination, impelled by the new possibilities for, on the one hand, decentralising data processing, and on the other,integrating previously distinct services".
I den britiske case-studie om boligydelsekontoret foreslår man f.eks., "at man ved hjælp af et koordinerende organ, samtidig med at hver kommune er autonom, kunne fremme samarbejdet kommunerne imellem og opmuntre kommunerne til at delagtiggøre hinanden i den ekspertise, de har erhvervet ved at arbejde med forskellige systemer, udforme retningslinier for gennemførelsen af fremtidige teknologiske og lovgivningsmæssige ændringer samt at udvikle et omfattende edb-styret boligforvaltningssystem".
In the UK housing benefits study for example, the suggestion is made that "a coordinating mechanism to facilitate (cooperation), whilst preserving the autonomy of each authority, could encourage the sharing of expertise gained with different systems, the drawing up of guidelines for implementing future changes in technology and legislation, and the development of a comprehensive computerised housing management system."
Der er stor forskel på, i hvor stort omfang edbsystemer er centraliseret eller decentraliseret fra land til land.
The extent to which the provision of computer services is centralised or decentralised varies widely from one country to another.
I Danmark løses næsten alle offentlige edb-opgaver af to store offentlige edb-centraler (plus 6 edb-centre).
In Denmark, almost all public data processing work is done by two large public service computer bureaux (with 6 computing centres).
Selv i de lande, hvor der findes store edb-centraler (Storbritannien, Irland, Danmark og Tyskland), har disse centralers rolle og funktion ændret sig, således at man har kunnet drage fordel af nyudviklet teknologi og opfylde den offentlige sektors behov i al
Even where large computer centres exist (UK, Ireland, Denmark, Germany), their roles and functions have been changing to take advantage of technological developments and to meet new demands in the public service generally. For example, in Denmark and Ireland, decentralisation of
Siden 1982 har kommunerne frit kunnet vælge, hvor de ville have udført deres edb-opgaver, og der findes mange forskellige ordninger lige fra egne edb-anlæg til regionale edb-centraler og private edb-centre.
Since 1982, municipalities have been free to choose their own computer services and a wide variety of structural arrangements exist - ranging from own computer facilities to use of regional computer centres to private computer service bureaux.
5.1 Administrative medarbejdere og sagsbehandlere
5.1 Information Workers and Knowledge Workers
I næsten alle eksemplerne fra casestudierne var der tale om rutinemæssig databehandling, hvor hovedvægten er lagt på at bruge edb-anlægget som et "lastdyr", som skal udføre rutinearbejde.
Almost all of the computer applications illustrated in the case studies are of the routine data processing-type, where the emphasis is very much on the computer as a "beast of burden" to do the routine work of the organisation.
Det var ikke særlig udbredt at bruge edb-anlægget i forbindelse med ledelsens dispositioner, selvom der i tilknytning til mange systemer blev udarbejdet statistikker og kontroldata som et biprodukt i arkiveringseller sagsbehandlingssystemet.
The concept of technology as a management tool was not predominant although many systems did generate aggregate statistics and control data as a by-product of the main record-keeping or transaction-processing system.
I betragtning af at der lægges mest vægt på "produktionssiden", kan det ikke overraske, at rapporterne fra de enkelte lande primært er koncentreret (i nogle tilfælde næsten udelukkende) om konsekvenserne af omlægning til edb for underordnede medarbejderes jobs og arbejdsforhold.
Given this predominantly "production" emphasis, it is not surprising that the national reports concentrate primarily (in some cases, almost exclusively) on the effects of computerisation on the jobs and work
Menzies (1) har draget en nyttigt sondring mellem det arbejde, der udføres af henholdsvis underordnede "administrative medarbejdere" og overordnede "sagsbehandlere": de administrative medarbejdere er beskæftiget med rutinemæssig indlæsning, arkivering, lagring og transmission af data medens "sagsbehandlere" koncentrerer sig om at analysere og bruge oplysningerne.
(1) situation of lower-level staff. Menzies draws a useful distinction between the work of lower-level "information workers" and higher-level "knowledge workers": information workers engage in routine entry, recording, storage and transmission of information whereas "knowledge workers" focus on the analysis and utilisation of information.
Selvom nogle af casestudierne beskæftiger sig med nogle "sagsbehandlere", er der i alle rapporter lagt mest vægt på "administrative medarbejdere".
While some case studies include some "knowledge workers", the prime emphasis in all the reports is on "information workers".
I forbindelse med ny teknologi er introduktionsprocessen en vigtig faktor, som får betydning for, hvorledes medarbejderne reagerer på den ny teknik.
The process of introduction of technology is an important factor influencing employee reactions to its use.
Før vi diskuterer, hvorledes de enkelte edb-anlæg, der blev studeret i rapporterne, påvirkede personalets arbejdssituation og holdning til arbejdet, skal man derfor have en vis indsigt i, om (og i hvor stort omfang) de var inddraget i systemets udformning og indførelse, og hvilken form for uddannelse, og hvor god den uddannelse var, de fik for at forberede dem til overgangen fra manuelle arbejdsgange til edb-behandling eller fra et edb-anlæg til et andet.
Consequently, before discussing how the particular computer systems studied in the national reports affected the work situation and job-related attitudes of staff, it is necessary to have some understanding of whether (and to what extent) they participated in the systems design and implementation process and the nature and quality of the training they received to prepare them for the transition from manual to computer systems or from one computer system to another.
5.2 Medarbejderindflydelse ved udformning og indførelse af edbsystemer
5.2 Employee Participation in Systems Design and Implementation
Selvom der var nogle bemærkelsesværdige undtagelser, er situationen m.h.t. medarbejderindflydelse ved udformning og indførelse af edbsystemer i de fleste lande i al almindelighed som det er sammenfattet i den hollandske rapport:
Although there were some notable exceptions, the Netherlands report sums up the general situation regarding employee participation in systems design and implementation in most countries:
"Deltagelsen fra personalets side ved automatisering er ringe.
"Staff involvement in the automation process is slight.
I bedste fald kan der øves en vis indflydelse, når de krav, der skal stilles til anlægget, formuleres.
At best, some influence may be exercised when system requirements are being formulated.
Bortset herfra bliver personalet først præsenteret for anlægget, når det opstilles.
Apart from this, staff are only introduced to the system selected at the time of its installation.
Fagforeningerne spiller også kun en begrænset rolle.
The role of the trade unions is also limited.
De koncentrerer sig hovedsageligt om beskæftigelseseffekten.... som kun sjældent har nogen større betydning".
They mainly concentrate on the employment effects which are seldom very significant."
Beslutningen om at gå over til edb træffes sædvanligvis af den øverste ledelse, og normalt er kun dette niveau inddraget i planlægnings- og valgfasen.
The decision to computerise is usually made by senior management and only this level tends to be involved in the planning and selection process.
På et senere tidspunkt kan der blive tale om deltagelse fra andre gruppers side, men selv her er der i højere grad tale om, at de høres snarere end deltager aktivt.
Other groups may be involved at later stages but even then, their role is more consultative than actively participative.
I de tyske kommuner, hvor største delen af medarbejderne ikke var medlem af nogen fagforening, fik medarbejderne ingen mulighed for at deltage, endog ikke på dette lave niveau: "medarbejderrepræsentanterne blev ikke orienteret, og fik slet ikke mulighed for at deltage".
In the German local authorities studied, where the majority of employees were non-unionised, even this low level of consultation was not forthcoming: "Staff representatives were not informed, let alone allowed to participate".
Det var kun i Danmark, at der så ud til at være formaliserede strukturer, hvor medarbejderne på alle niveauer blev inddraget i alle aspekter af omlægningen til edb.
Only in Denmark did there appear to be a formal mechanism for involving all levels of staff in all aspects of the computerisation process.
Selvom edb-anlæggene i kommunerne udvikles og installeres af en edb-central (Kommunedata), er brugeren repræsenteret og deltager via brugerudvalg, brugerkomitéer og projekt grupper:
Although computer systems in the local authority area are developed and implemented by a central computer agency (Kommunedata), user representation and participation is facilitated through user councils, user committees and project groups:
"På service-/driftssiden er der i hver region for hvert produktområde nedsat et brugerudvalg.... brugerudvalgets opgaver er at udtale sig om opgavernes driftsmæssige forløb, at foreslå forbedringer og at formidle information til bruger kredsen.
"User councils have been set up in each region for each product area on the service/operations side... to comment on the progress of operations, propose improvements, submit proposals and convey information to users.