natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Begrebet med berigelsen af målsætninger eller tekniske projekter blev indført af du Roy og Tubiana i Frankrig og blev først afprøvet i BSN gruppen.1Den såkaldte
The concept of the enrichment of objectives or technical projects was introduced by du Roy and Tubiana in France and was first tested in the BSN group.1Referred
I begyndelsen er industriprojekter »fattige«, d.v.s. rent tekniske.
Industrial projects are at the outset "poor", ie purely technical.
For at udvide deres omfang og »udbygge« dem ved at tage hensyn til andre parametre (arbejdsvilkår, sundhed og sikkerhed, tilrettelæggelse, praktisk anvendelse, langsigtede udsigter m.v.) foreslog forfatterne indførelsen af begrebet og metoden med berigelse på projektets forskellige stadier:
To broaden their scope and "recharge" them by taking account of other parameters (working conditions, health and safety, organization, practical use, longer-term outlook, etc), authors proposed the introduction of the concept and method of enrichment at various stages of the project:
D Berigelse af et projekt består først og fremmest af at udvide dets omfang og at forøge dets målsætninger således, at det går videre end »projektets hårde, tekniske kerne«.
Π Enriching a project consists first and foremost of broadening its scope and increasing its objectives so that it looks beyond the "hard technical core of the project".
Det er så på en vis måde en ny indramning af projektet.
It is, then, in a sense, a reframing of the project.
Det er grunden til, at nogle forfattere har foreslået brugen af et systematisk undersøgelsesskema, baseret på fire berigélsesakser. Se figur 6.
This is why some authors have proposed the use of a systematic investigation grid, based on four axes of enrichment.
Disse fire akser kan bruges til at berige et projekt, enten baseret på kendte problemer i tidligere situationer (de såkaldte »referencesituationer«) eller ved at forudse konsekvenserne af investeringen (se senere afsnit om at forudse fremtidigt arbejde).
These four axes can be used to enrich a project, either on the basis of known problems in former situations (called "reference situations") or by anticipating the consequences of the investment (see later section on the anticipation of future work).
Men de kan også bruges til at ajourføre en virksomheds politik eller målsætninger generelt, hvilket er grunden til, at et projekt kan beriges ved at se på tre områder: som projektet giver en
But they may also be used to update an enterprises policies or objectives in general, which is why a project can be enriched by consideration of three areas:
D Kendte PROBLEMER, mulighed for at løse; af tekniske
Π known PROBLEMS that the project provides an opportunity to solve; of technical
BERIGELSESAKSER
AXES OF ENRICHMENT
Nøjere at analysere de mulige konsekvenser for arbejdsstyrken, arbejdsvilkårene og kvalifikations­strukturerne.
Analyse more carefully the possible impact on the work­force, working conditions and skill structures
VÆRKTØJ: »DE FIRE AKSER« o c
TOOL: "THE FOUR AXES"
BERIGELSES­AKSER
PARAMETERS TO BE STUDIED
Kunne der være et problem med fremtidigt udstyr?
Is there a problem Could there be a in the current problem regarding situation? future equipment?
Brugstid for udstyr 3. Fleksibilitet 4.
Period of use of equipment 3. Flexibility 4.
Arbejdsstyrkens produktivitet 5.
Work-force productivity 5.
Materialer og energiproduktivitet 6.
Materials and energy productivity 6.
Vedligeholdelsesforhold
Maintenance conditions
Sundhed og sikkerhed, sociale faciliteter 8.
Health and safety, social facilities 8.
Fysiske omgivelser 9.
Physical environment 9.
Arbejdsbyrde 10.
Workload 10.
Jobindhold og jobtilfredshed 11.
Job content and job satisfaction 11.
Kommunikation og samarbejde 12.
Communication and co-operation 12.
Forfremmelse og faguddannelse
LABOUR RELATIONS AND ORGANIZATION
Informations- og produktionsstyringssystem 16.
Information and production-management system 16.
Forbindelser med aktiviteter før og efter
Links with upstream and downstream activities, and with departments
Forbindelser med miljøet
Links with the environment
UDVIKL INGER i
DEVELOPMENTS
Fabrikkens udvikling 20.
Development of the factory 20.
Teknologiens udvikling 21.
Development of technology 21.
Arbejdsstyrkens og miljøets udvikling 22.
Development of the work-force and of the environment 22.
Udvikling af produkter, råstoffer og energi 23.
Development of products, raw materials and energy 23.
Udvikling af lovgivning 24.
Development of legislation 24.
Udvikling af forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstagere bo -J
Development of industrial relations to
For at berige et projekt skal der også tages særligt hensyn til grænsefladerne mellem det sociale og det tekniske system; hvis man ikke er forsigtig, er der en tendens til, at det tekniske system bliver defineret med teknikerens snævre horisont.
To enrich a project is also to pay special attention to the areas of interface between the social and technical systems; if care is not taken, the technical system tends to be defined with the narrow outlook of the technician.
Det er normalt, at zone A og C bliver behandlet særskilt i et industriprojekt.
It is usual for Zones A and C to be dealt with separately in an industrial project.
Nogle mennesker er ansvarlige for projektets tekniske kerne, medens andre er ansvarlige for at se på organisationen, personalespørgsmål og faguddannelse på et senere stadium og når det tekniske projekt er næsten færdigplanlagt. Derfor behandles zone Β fra et rent teknisk synspunkt og ikke som et mødepunkt for tekniske målsætninger samt sociale og organisatoriske hensyn.
Some people are responsible for the technical core of the project, while others, at a later stage and when the technical project has been largely fixed, are responsible for considering organization, personnel issues and training.
Det er dog zone B, som projektets sammenhæng og ofte dets succes afhænger af.
Yet it is on Zone Β that the coherence, and often the success, of the project depends.
Denne mellemliggende zone (zone B) er brugerens ekspertiseområde.
This intermediate zone (Zone B) is the user's area of expertise.
Hvis et projekts målsætninger skal beriges, er det vigtigt, at der i denne zone på et meget tidligt tidspunkt benyttes:
If the objectives of a project are to be enriched, it is important that, at a very early stage, this zone benefits from:
Projektberigelsen kommer derfor ind i spillet på ethvert stadium af et projekt og har indflydelse på ethvert aspekt af det projekt:
Project enrichment therefore comes into play at every stage of a project and bears on every aspect of that project:
O Berigelse af målsætninger: det er når projektets fundamentale begrænsninger defineres, at målsætninger skal beriges. Derfor ideen om et projekt med flere målsætninger: sociale, økonomiske, tekniske m.v.
Π enrichment of objectives: it is when the fundamental constraints of the project are being defined that objectives must be enriched.
O Berigelse af forskning er derfor en væsentlig ingrediens: hvis målsætninger og senere specifikationer og løsninger skal beriges, er det væsentligt, at der udføres en række undersøgelser om hvorledes virksomheden fungerer eller om analoge situationer eller »referencesituationer«.
Π enrichment of research is therefore a vital ingredient: if objectives and, later, specifications and solutions are to be enriched, it is essential that a number of studies be conducted on how the enterprise functions or of analogous situations or "reference situations";
D Dette fører nødvendigvis til berigelsen af specifikationer, når der skal indhentes tilbud fra leverandører: berigede tekniske specifikationer er specifikationer, som fastlægger andre begrænsninger end dem, som hovedsagelig har med teknisk ydelse at gøre — begrænsninger vedrørende kvalitet, arbejdsvilkår, sundhed og sikkerhed, indvirkning på arbejdsstyrkens kvalifikationsstruktur m.v.
Π this necessarily leads to the enrichment of specifications when invitations to tender are being sent to suppliers: enriched technical specifications are specifications that lay down constraints other than those relating purely to technical performance — constraints concerning quality, working conditions, health and safety, impact on the skill structure of the work-force, etc;
D Selv beregningen af investeringens økonomiske rentabilitet kan beriges ved at sikre, at den tager hensyn til skjulte omkostninger (og skjulte fordele), som virksomhedens ledelsessystemer sædvanligvis ikke tager i betragtning,
Π even calculation of the financial viability of the investment can be enriched by ensuring that it takes account of hidden costs (and hidden benefits) which are not usually considered by the enterprise's management systems;
D og endelig bliver selve projektet beriget i en mere generel forstand ved at projektets plan gøres mere kompliceret og involverer flere personer, og det bliver hovedsagelig beriget ved inddragelsen af brugere (produktions-, personaleledelses-, vedligeholdelses- og
Π and finally, the project itself is enriched in a more general sense, in that the project blueprint is made more complex, involving more actors and being enriched primarily by the involvement of users (production, personnel-management, maintenance and
FREMTIDENS FABRIK kvalitetskontrolmedarbejdere), eksperter (ergonomer, sociologer, virksomhedsspecialister m.v.) og arbejdere og deres repræsentanter.
THE FACTORY OF THE FUTURE quality-control staff), experts (ergonomists, sociologists, organization specialists, etc) and -workers and their representatives.
TIDSPLANLÆGNING : NØGLEFAKTOREN I ET SOCIOTEKNISK PROJEKT
TIME MANAGEMENT: THE KEY FACTOR IN A SOCIO-TECHNICAL PROJECT
Tidsplanlægning er en af de vigtige ingredienser i socioteknisk projektledelse, primært fordi overholdelsen af frister og den tydelige definition af de forskellige stadier er en fundamental begrænsende faktor i ethvert investeringspro j ekt.
Time management is one of the vital ingredients of sociotechnical project management, primarily because the meeting of deadlines and the clear definition of the various stages are a fundamental constraint of any investment project.
Betydningen af tidsplanlægning kan illustreres på tre måder.
The importance of time management can be illustrated in three -ways.
Se figur 9 nedenfor:
See Figure 9 below:
Et teknisk projekts stadier: Hvorledes man sikrer, at hensyntagen til sociale aspekter holder trit med projektets tekniske udvikling
The stages of a technical project: how to ensure that consideration of social aspects keeps pace with the technical development of the project
Det er væsentligt at planlægge fremtidigt arbejde og fremtidige funktioner
It is essential to anticipate future work and functioning
TIDSPLANLÆGNING
TIME MANAGEMENT
Sociale spørgsmål i tekniske faser
Social issues involved in technical phases
Nogle mennesker hævder, at det er nødvendigt at »holde sig til« tekniske faser, således at socioorganisatoriske aspekter ikke tages i betragtning for sent.
Some people insist on the need to "stick to" engineering phases so that socioorganizational aspects are not taken into account too late.
De er påvirket af den ubønhørlige måde, hvorpå de store industri projekter, de har deltaget i, udfolder sig i tidens løb.
They are influenced by the inexorable nature of the unfolding over time of the major industrial projects in which they have taken part.
Det er grunden til, at nogle metoder (især franske) er ivrige efter meget nøje at identificere de sociale spørgsmål, som står på spil i enhver fase af et projekt (forundersøgelser, pilotundersøgelse, projekt, implementering, start m.v.) og lægger særlig vægt på de punkter, hvor der ikke er nogen vej tilbage.
Hence the concern of some methods (particularly French ones) rigorously to identify the social issues at stake in each phase of a project (preliminary studies, pilot study, project, implementation, start-up, etc), with particular emphasis on points of no return.
Det er vigtigt, at hensyntagen til det menneskelige system og organisatoriske aspekter ikke sakker bagud, efterhånden som projektet skrider frem.
It is important that consideration of the human system and organizational aspects does not lag behind as the technical project advances.
Det betyder, at projektet ikke blot skal organiseres på en sådan måde, at det samler alle virksomhedens forskellige interesser og afdelinger (hvilket vil blive drøftet i kapitel 4), men også, at disse aspekter fuldt ud skal integreres i projektets PERT (teknik til programplanlægning og kontrol af det planlagte forløb).
This means that the project must be organized in such a -way that it brings together all the different concerns and departments of the enterprise (as will be discussed in Part Four), but also that these aspects must be fully integrated in the PERT (programme evaluation and review technique) of the project.
En fabrik til fremstilling af levnedsmidler skal bygges i Frankrig.
A factory for the manufacture of foodstuffs is being built in France.
Virksomheden ønsker samtidig at øge sin arbejdsstyrkes produktivitet, at opnå bedre synkronisering af produkternes flow fra samlebånd med veje- og emballagefunktioner og at forbedre arbejdsvilkår.
The enterprise wishes simultaneously to increase the productivity of its work-force, achieve better synchronization of the flow of products off the production line with weighing and packing operations, and improve -working conditions.
En undersøgelse af arbejdstilrettelæggelsen på lignende samlebånd i to andre fabrikker peger på nødvendigheden af at designe samlebånd omkring et centralt kontrolpunkt, hvorfra holdet kan:
A study of ■work organization on similar production lines in two other factories points to the need to design production lines around a central control point from which the team can:
D udføre nogle mere detaljerede check,
Π monitor the packing process; Π conduct some more detailed checks;
D stå parat til at klare situationer, som kræver, at hele holdet handler,
Π be ready to deal with situations requiring action by the entire team;
Fabrikkens layout og arkitekturiske design er dog allerede blevet fastlagt, hvilket betyder, at det ikke længere er muligt at ændre samlebåndenes layout.
The layout and architectural design of the factory have, however, already been fixed, which means that it is no longer possible to change the arrangement of production lines.
Eksempel på projektstruktur, der viser den indbyrdes forbindelse mellem de forskellige faser
Example of project structure, showing the interconnection of the various phases
Virksomheds­ledelsens beslutning
Company­management decision c
Grundlæggende organisations­og social undersøgelse
Basic technical study
Grundlæggende teknisk undersøgelse
Basic organ, and social study o
Det politiske udvalgs beslutning o.E
CO o c o α > o •π Investment file ns c
Detaljerede tekniske undersøgelser
S p e c if ications work sits.
Forberedelse af personale
Preparation of personnel
Arbejde på byggepladsen
Site work
Forberedelse af organisation og vejledninger
Preparation of organization and instructions
Mod et repetitivt design
Towards a repetitive design repetitive
Andre folk lægger med rette vægt på designprocessers nødvendigvis repetitive karakter.
Other people rightly stress the necessarily nature of design processes.
Organisationen og systemet kan kun optimeres, hvis der er konstant kommen og gåen, konstant hensyntagen, trin for trin, af nødvendigheden af at sikre, at arbejde på det organisatoriske system og arbejde på det tekniske system skrider frem i forening.
The organization and the system can be optimized only if there is constant toing and froing, constant consideration, stage by stage, of the need to ensure that work on the organizational system and work on the technical system are progressing in unison.
Dette fører til indførelsen, hvor det er muligt (d.v.s. i nogle progressive projekter), af ideen om at eksperimentere, at prøve ting i praksis, før ideer undersøges igen og anvendes på et mere generelt niveau.
This leads to the introduction, where possible (ie in some progressive projects), of the notion of experimenting, of trying things out, before re-examining ideas and applying them at a more general level.
Et andet eksempel på denne metode med repetition er, når tidligere investeringer bedømmes systematisk med henblik på at forbedre og korrigere det næste projekts målsætning.
Another example of this method of repetition is when past investments are systematically assessed with a view to improving and correcting the targeting of the next project.
Figur 11 viser en metodologisk ramme udarbejdet af L.E. Davis:
Figure 11 shows a methodological framework devised by L E Davis:
Udviklingen af en organisationsfilosofi
Decision­making criteria
Analyse af organisationens miljø
Analysis of the organization's environment
Design af selvopretholdende organisationsenheder
Design of self-maintaining organizational units
Analyse af teknologi Funktionsanalyse Analyse af variabler
Analysis of technology Functional analysis Analysis of variables
Oprettelse af støttesystemer (faguddannelse m.v.)
Setting-up of support systems (training, etc)
■ Brug af checklisten over kriterier for social acceptabilitet ■ Omkostningsanalyse (fx VDI 5015 beriget gennemførlighedsundersøgelse) • Udfærp
• Project objective ■ Collaboration of enterprise's management • Enterprise's policy and aims • Enterprise's position with regard to quality assurance • Setting­up of a mandated work team • Pilot study • Analysis of existing situation and desired situation • Consideration of "dual" project ■ Specifications (in particular, consideration of the criteria of social acceptability and of margins for manoeuvre as regards costs) • Planning of work > Setting­up of system of communication between working groups ■ Definition of points for decision • Translation of objectives into technical, organizational and human constraints ■ Identification of various solutions in terms of the dual project • Use of the check­list of criteria of social acceptability ■ Cost analysis (eg VDI 5015 enriched feasibility study) • Devising of test and training of tester
• Modifikation • Definition og udvikling af alternativer, og især af systemet
> Modification ■ Definition and development of alternatives, and particularly of the system • System test > Assessment of alternatives and in particular comparison of old and new experiences as regards: • technical issues • human issues
• Vurdering af alternativer og især sammenligning mellem gamle og nye erfaringer m.h.t.: • tekniske spørgsmål • menneskelige spørgsmål • integration i virksomhedens organisation • social acceptabilitet • rentabilitet ■ Valg ­ beslutning om at investere
• integration in the organization of the enterprise • social acceptability • profitability • Choice ­ decision to invest
At forudse fremtidigt arbejde og fremtidige funktioner
Anticipation of future work and functioning
Endelig er en tredje indfaldsvinkel til tidsplanlægning et fundamentalt element af fælles design: at kunne forudse.
Finally, a third approach to time management is a fundamental element of joint design: anticipation.
Udfordringen, som fælles design er stillet over for, er konstant at forudse virkningerne af de planlagte tekniske systemer for at identificere (på designstadiet) eventuelle justeringer, som det er nødvendigt at udføre og at etablere repetition som en del af designprocessen.
The challenge faced by joint design is that of constantly anticipating the effects of the planned technical systems so as to identify (at the design stage) any adjustments that need to be made and to establish repetition as part of the design process.
SAMMENLIGNING MED af arbejde i »referencesituationer« situationer« projektets tekniske hypoteser
COMPARISON WITH of work in "reference situations" technical hypotheses of the project
REAKTIONER om sandsynligt fremtidigt arbejde
RESPONSES regarding probable future work
• Rettelse af tekniske valg • Organisatoriske foranstaltninger m.v.
• Correction of technical choices • Organizational measures, etc
FREMTIDENS FARRIK
THE FACTORY OF THE FUTURE
F. Daniéllou gav videnskabelig status til en empirisk metodik, vi udviklede ï 1979-80.
F Daniéllou has conferred scientific status on an empirical methodology we developed in 1979-80.
Dengang kaldte vi den »forventning om fremtidigt arbejde« eller »prognose« i modsætning til »diagnose« baseret på den aktuelle situation og »referencesituationerne«.
At the time, we called it "anticipation of future work", or "prognosis" as opposed to "diagnosis" based on the current situation and "reference situations".
»At forudse rekonstruktioner af sandsynlig fremtidig aktivitet (...) fører til en prognose m.h.t. dette punkt.
"Forecast reconstructions of probable future activity (...) lead to a prognosis bearing on this point.
Tegn på forkert tilpasning kan identificeres; vi beskæftiger os her med karakteristikker af arbejdsressourcer, der begrænser aktivitet på en måde, som er uforenelig med sundhed eller præstation.
Signs of faulty adaptation can be identified; we are dealing here with characteristics of work resources which constrain activity in a manner incompatible with health or performance.
Samspillet mellem disse 'rekonstruktioner' og designprocessen er af repetitiv art; eventuelle tegn på forkert tilpasning, som findes, giver anledning til nye undersøgelser (tekniske, organisatoriske m.v.); nye løsninger kan foreslås, som igen kan udsættes for prøven om at 'forudsige' fremtidig aktivitet ...«
The interaction between these 'reconstructions' and the design process is of a repetitive nature; any signs of faulty adaptation which are found give rise to fresh studies (technical, organizational, etc); new solutions can be proposed, which can again be subjected to the test of 'forecasting' future activity..."
Daniéllou1fastlægger tre væsentlige betingelser for disse »prognoser«:
Daniéllou1lays down three essential conditions for these "anticipations" :
D Fremtidige operatører skal være til stede.
Π the future operators must be present;
D Der skal være en afbildning af fremtidige arbejdsressourcer (modeller, layout, simuleringer m.v.).
Π there must be a préfiguration of future work resources (models, layouts, simulators, etc);
D Der skal udføres en analyse af typiske situationer (start, værktøjsændringer, indstillinger, løbende reparationer, forskellige uheld m.v.).
Π an analysis must be made of typical situations (start-up, tool changes, settings, running repairs, various incidents, etc).
I 1985 skrev vi i »Réussir l'investissement productif« (Vellykket produktionsinvestering), s. 76:
In 1985, we wrote in "Réussir l'investissement productif" (Successful investment in production), ρ 76:
»Hvad der skal opnås her er en simulering af funktionerne (...).
"What has to be achieved here is a simulation of functioning (...)
Denne evne til at simulere er
This capacity for simulation
AKTUELLE FORHOLD (REFERENCE­SITUATIONER) samme arbejdsstyrke samme maskiner samme produkter samme organisation samme miljø
CURRENT STATE OF AFFAIRS (REFERENCE SITUATIONS) same work-force same machines same products same organization same environment
Kendskab til ergonomi
Knowledge of ergonomics f
Arbejdsstyrke
Work-force
Bestemmende faktorer for aktivitet Typiske arbejdssituationer
Determinants of activity Typical work situations
Sociale beslutninger
Technical and organizational choices (design decisions) iiii
FREMTIDENS FARRIK K en af driftspersonalets mest karakteristiske egenskaber.
THE FACTORY OF THE FUTURE is one of the most characteristic aptitudes of operational personnel.
Det er grunden til, at man ved at inddrage dem i et investeringsprojekt kan være forvisset om at fjerne det maksimale antal potentielle problemer.«
That is why, by involving them in an investment project, one is assured of removing the maximum number of potential problems."
Se også figur 14 på s. 39, som er taget fra samme publikation, s. 4-2.
See also Figure 14 on ρ 39, which is taken from the same publication, ρ 4-2.
DESIGNHOLDET: DE FORSKELLIGE ROLLER I LEDELSEN AF ET PROJEKT
THE DESIGN TEAM: THE VARIOUS ROLES IN THE MANAGEMENT OF A PROJECT