natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Generelt set er antallet af overdoser stabilt efter store stigninger i de foregående to årtier, men dette dækker over store forskelle. Dødsfald som følge
HIV transmission associated with drug injecting can spread extremely rapidly, with HIV prevalence among intravenous drug users rising from virtually zero to 40 % within one to two years in some cases.
Figur 1 — Indtagelsesmåde for forskellige stoffer (personer, der påbegynder narkobehandling i EU)
The recent spread of HIV associated with drug injecting has been explosive in parts of eastern Europe, where effective responses are urgently needed [1].
Løsladelse fra fængsel udgør en særlig risiko. Den fysiske tolerance over for heroin mistes efter påtvungen afholdenhed eller nedsat forbrug.
Continued incidence of drug injecting and new cases of infection underline the need to avoid complacency.
Rådgivning før løsladelse bør derfor prioriteres [6].
The first priority of public health policy should be to address
Injektionsmisbrug er marginaliseret og ildeset.
Drug injecting is associated closely with marginality and stigma.
Det er koncentreret i områder med høj grad af sociale afsavn og til mennesker med en lang række fysiske og psykiske helbredsproblemer, samt sociale og personlige adfærdsvanskeligheder.
It is concentrated in communities with high levels of social deprivation, and in individuals with multiple problems of physical and mental health and social and personal behaviour.
0 En række foranstaltninger er nødvendige for at begrænse overførslen af smitsomme sygdomme gennem risikoadfærd.
0 'Drug injecting spread very quickly in western countries in the 1970s and 1980s, and now seems to be extending rapidly in other regions of the world.
Stofmisbrugsbehandling, navnlig substitutionsbehandling, hjælper med til at begrænse sådan adfærd.
But in the 1990s, some western countries reported falls in injecting.
Injektionsmisbrugerne kan gennem kontakt med behandlingsinstitutionerne også skaffe sig adgang til undervisning om sundhed samt testning og behandling for sygdomme.
This may imply room for improvement and intervention — if the nature of such changes can be understood.'
GEORGES ESTIEVENART EONN'S ADMINISTRERENDE DIREKTØR
GEORGES ESTIEVENART EMCDDA EXECUTIVE DIRECTOR
Figur 2 — Injektionsmisbrug og narkotikarelaterede helbredsskader
Figure 2 — Drug injection and drugrelated health damage
En hyppig årsag til alvorlige helbredsskader
A common cause of serious health damage cu
(*) Ulovlig stofbrug: enhver brug af ulovlige stoffer inden for de seneste 12 måneder
(*) Illegal drug use: any use of illegal drugs in last 12 months
Narkotikarelaterede helbredsskader
Drugrelated health damage
Injektionsmisbrug er fællesnævneren for de mest alvorlige narkotikarelaterede sundhedsskader i EU (se figur 2) [2].
Drug injecting is the common denominator of most serious drugrelated health damage in the EU [2] (see Figure 2).
De største farer er livstruende infektionssygdomme såsom hiv, hepatitis og C samt endocarditis, foruden komplikationer som bylder eller ikke­dødelige overdoser.
The main hazards are life-threatening infectious diseases, such as HIV, hepatitis Β and C, tuberculosis and endocarditis, and complications such as abscesses or non-fatal overdoses.
Opiatbrugeres dødelighed er 20 gange højere end normalbefolkningens som følge af overdoser, selvmord eller narkotikarelaterede sygdomme og uheld.
The mortality rate in opiate injectors is 20 times higher than that in the general population, due to overdoses, suicide or drugrelated illnesses and accidents.
Injektionsmisbrug -- strategiske overvejelser
boosting injecting or discarded needles [4].
CD n prioritet i folkesundhedspolitikken.
particular attention must be paid to their human rights.
Folkesundhedspolitikker bør derfor prioritere begrænsningen af injicering og de dermed forbundne risici for at begrænse helbredsskaderne.
Evidence suggests that they offer safer injection to marginalised groups of injectors living and using drugs on the street [5].
EU-medlemsstaterne er nødt til at begrænse konsekvenserne
Interventions targeted at high-risk groups and settings should be part of a comprehensive public health approach that addresses wider-ranging problems of social exclusion, especially through better access to general health care, social services, etc.
Disse anstrengelser bør være baseret på kendsgerninger og en forståelse af realiteterne i de lokale stofbrugsmønstre.
Fear of AIDS might have boosted resistance to drug injecting once, but less so now — and responses must seek other ways to discourage drug users from starting to inject.
Den beskriver konsekvenserne af injektionsmisbrug samt de forskellige strategler og indsatser, der bruges til at begrænse det.
Strategies to contain and reduce drugrelated infectious diseases must focus on ethical, clinical, legal and practical issues as well as political, public and professional concerns.
Indsatser bør være en del af en dækkende folkesundhedsstrategi, der retter sig mod bredere problemer i forbindelse med social udstødelse, samt afbalancerer de lokale behov.
Overdose risks from drug injecting are increased by sedatives or alcohol combined with opiates, volatile heroin potency and the precarious existence of many injectors.
En række foranstaltninger tilpasset lokale forhold har vist sig nyttige med henblik på at begrænse overførslen af smitsomme sygdomme.
Other factors that may influence injecting patterns are falls in heroin purity or rises in price.
Disse omfatter opsøgende arbejde og oplysning, sprøjtebytteordninger, substitutionsbehandling samt, mere kontroversielt, væresteder med rum til injicering.
Both may encourage heroin smokers to switch to more cost-effective injecting and injectors to turn to cheaper, riskier substances.
Der tyder på, at sådanne foranstaltninger ikke øger stofbruget eller injektionsmisbruget, som nogle har frygtet.
This is a complex issue but suggests that major shifts in drug supply can lead to unpredictable effects on injecting.
Forhåbentlig vil denne briefing være af særlig interesse for lokale beslutningstagere og praktikere, såvel som for politiske beslutningstagere på nationalt og europæisk plan.
One study shows overdose deaths of drug njectors eight times higher in the two weeks after release from prison than in the following 10 weeks.
Injektionsmisbrug er sjældent forekommende.
Drug treatment, especially substitution treatment, helps reduce such behaviour.
Det er ildeset af offentligheden og, i det store og hele, af stofbrugerne selv.
Through contact with treatment services, injectors can also gain access to health education, disease testing and treatment for disease.
Men selvom det er begrænset til en beskeden minoritet, er injektionsmisbruget skyld i de fleste alvorlige sundhedsmæssige konsekvenser af stofbruget i Europa i dag, såsom narkotikarelaterede dødsfald og infektionssygdomme.
High-risk circumstances, often due to the short-term urgency of much drug injecting, include: lack of clean syringes and conditions for hygienic injection; and repressive policing that encourages hurried and surreptitious injecting.
Begrænsningen af disse konsekvenser er det andet hovedmål i Den Europæiske Unions narkotikastrategi (2000-2004).
Additional risks include homelessness, imprisonment, sex work and the cultural isolation of immigrants.
Visse dele af denne strategi er mere kontroversielle end andre.
This also calls for action such as resuscitation training for injectors or first-aid posts in high-risk zones.
Nogle er eksperimentelle eller stadig under
But not all, or even most, injectors seek treatment.
Definitions I denne briefing henviser injektionsmisbrug til ikke medicinsk selvudført injektion af stoffer.
Encouraging a reduction in needle and syringe sharing is a cornerstone intervention of public health strategies targeting injecting drug users in most EU countries.
Injektion af steroider i sportsligt øjemed og til andre formål er ikke dækket.
Surveys associate syringe distribution, exchange and availability with declines in levels of needle and syringe sharing and reduced risk of HIV transmission [1].
De anførte skøn henviser til injektion i løbet af de foregående 12 måneder.
These actions should be placed in the broader context of a public health approach to reducing drugrelated health damage.
[1] Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN) (2001), Injecting drug use, risk behaviour and qualitative research in the time of AIDS, EONN Insights-serie nr. 4, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 2001.
Drug injecting and associated health damage cannot be prevented or reduced by a single intervention. The vulnerability and marginality of sufferers means that
EU's handlingsplan for bekæmpelse af narkotikamisbrug, der omsætter denne strategi til praktiske handlinger, understreger betydningen af en række indsatsmuligheder.
Needle exchange is now more widespread in the EU, though coverage varies.
Indsatsmulighederne omfatter: opsøgende arbejde og lavtærskeltilbud; substitutionsbehandling og stoffri behandling; rådgivning; innovative informations- og oplysningskampagner; risikobegrænsende programmer rettet mod højrisikogrupper, som det er svært at nå.
It is still controversial in some countries, but, where it has been implemented fully, there is strong evidence to suggest that it helps cut risky behaviour, without
Denne briefing fremhæver de væsentligste udfordringer, injektionsmisbrug for tiden frembyder for folkesundhedspolitikken i Europa.
Though rare, drug injecting has a major public health impact, is closely linked to marginalisation, and, despite decreases in some countries, is increasing in others.
Injektionsmisbrug er fællesnævneren for de fleste alvorlige narkotikarelaterede sundhedsskader i EU (f.eks. hiv, hepatitis Β og C, tuberkulose og endocarditis).
Drug injecting underlies most cases of HIV, hepatitis and overdose deaths among drug users in Europe.
Forskelle i lokale holdninger og kulturelle traditioner, narkotikamarkedets udsving, social isolation samt risikofyldt, kortsigtet og ofte forhastet injektionsmisbrug bidrager altsammen til problemet og besværliggør en løsning.
Continued drug injecting and risky behaviour, and renewed rises in overdoses and drugrelated infectious diseases in some countries, indicate the need for greater efforts to reduce injecting and risk among drug injectors.
Injektionsmisbrug og de dermed forbundne helbredsskader skal bekæmpes inden for rammerne af de berørtes sociale sårbarhed og marginalisering.
Interventions must be part of a comprehensive public health approach that addresses broad issues of social exclusion as well as balancing local needs.
Overvejelser om strategier til at dæmme op for og begrænse de smitsomme sygdomme, der hænger sammen med injektionsmisbrug skal omfatte etiske, kliniske, retlige og menneskeretsspørgsmål såvel som politiske og offentlighedshensyn.
These include outreach and information, needle exchange, substitution treatment and, more controversially, injection rooms. Evidence suggests that such responses do not increase drug use or drug injecting, as some fear.
»Det er ikke nemt at undersøge injektionsmisbrug, navnlig på grund af dets skjulte natur og begrænsede udbredelse i befolkningen som helhed.
[1] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (2001), Injecting drug use, risk behaviour and qualitative research in the time of AIDS, EMCDDA Insights series No 4, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2001.
Hvorfor og hvordan folk beslutter sig for at gå i gang med en så farlig adfærd er svært for de fleste af os at forstå.
[5] Dolan, K., Kimber, J., Fry, C, Fitzgerald, J., McDonald, D. and Trautmann, F. (2000), 'Drug consumption facilities in Europe and the establishment of supervised injecting centres in Australia', Drug and Alcohol Review, 2000, Vol. 19, pp. 337-346.
Men vi er nødt til at forstå det og svare igen med effektiv uddannelse og præventive foranstaltninger.«
[3] European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) (1999), Outreach work among drug users in Europe, EMCDDA Insights series No 2, EMCDDA, Lisbon, 1999.
Originalsprog: engelsk. De kan også downloades fra EONN's websted (http: //www.emcdda.org).
Original language: English.
Ønsker De et gratis abonnement, eller har De bemærkninger, kan vi kontaktes via e-post (info@emcdda.org).
Por free subscriptions, please specify your requirements via e-mail (info@emcdda.org).
De kan også tilmelde Dem på EONN's hjemmeside for at få opdateringer om nye produkter.
Register on the EMCDDA home page for updates on new products.
Narkotikaforebyggelse i skolerne i EU
> T Monitoring system partly in place
Informations- og indberetningssystemer er meget vigtige gør det vanskeligt at drage direkte lære af et tilstrækkeligt stort antal europæiske erfaringer.
• attitudes — especially correcting misconceptions about peer group drug use.
EONN har udgivet en videnskabelig monografi og retningslinjer for evaluering af narkotikaforebyggelse [2] for at yde støtte til forebyggelsesområdet.
When young people, through their own experience or contacts, sense that they have been misled, they will subsequently reject any information on drugs from 'official' channels.
Rådet for Den Europæiske Union opfordrer medlemsstaterne (5099/1/02 Cordrogue 4 Rev.
Monitoring system partly in place or under development
praksis (dvs. deres indhold og dækning).
Sophisticated monitoringsystem in place
Men kun nogle få lande har allerede overvågningssystemer, der gør det muligt for politiske beslutningstagere at få kvantitativ og indholdsmæssig information om deres skoleforebyggelsespolitikkers rækkevidde.
¡ provide them with relevant materials, the evidence base and design of the intervention tends to be higher, according to EMCDDA data.
EONN har derfor sammen med medlemsstaterne udviklet en fælles protokol til en bedre overvågning af forebyggelsesindsatsen.
Evidence of success can be proved only by regular and systematic evaluation, which is not the rule in the EU at present.
Oplysninger om de direkte udgifter til forebyggelse foreligger kun fra nogle af landene (se onlinetabeller til EONN's årsberetning) [1].
Mixed approach: financing local services with additional implementation of some programmes
Denne briefing fokuserer på forebyggelse på skoler, men en omfattende narkotika forebyggelse kan ikke udelukkende hvile på en sådan primær forebyggelse.
There is a broad consensus among experts that 'threatening' messages are helpful only in very specific situations.
Det store antal elever, der pjækker og går ud af skolen, såvel som konsekvenserne af social udstødelse begrænser den samlede effekt af en indsats på uddannelsesinstitutioner.
Any prevention action that does not take account of social and peer group influences, lacks interaction or structure and relies heavily on judgmental assertions about drugs is likely to fail [3].
Derfor kan meget få medlemsstater bekræfte, at deres forebyggelsesforanstaltninger bliver omhyggeligt udvalgt, gennemført og kvalitetskontrolleret.
Eight EU Member States (Belgium, Spain, France, Ireland, Portugal, Finland, Sweden and the UK) have already published official drug strategy documents that explicitly address prevention in schools, while in Germany and Greece such documents are at an advanced stage in their development.
De fleste forebyggelsesprogrammer i skolerne i medlemsstaterne bliver ikke evalueret. Dette
Intensive programmes which operate in small groups give better results.
Så et væsentligt politisk mål er rent faktisk at fastholde de unge / skolen — kombineret med en særlig indsats og forebyggende arbejde blandt højrisikogrupper.
Service-centre based: by financing local services or institutions to deliver prevention ad hoc
Det første skridt i en rationel forebyggelsespolitik er at formulere en officiel narkotikastrategi med særlige mål, som omfatter forebyggelse på skoleplan.
Most Member States focus on secondary schools, where drug initiation usually occurs.
De næste skridt er at fastsætte (helst kvantificerbare) mål for en forebyggelsespolitik og kanalisere øremærkede forebyggelsesmidler via tæt koordinerede ansvarlige institutioner.
Their approaches contain drugspecific elements, although they are not drugspecific overall.
Kun nogle få medlemsstater har i øjeblikket etableret sådanne mekanismer fuldt ud.
Primary prevention that is not specifically related to drugs needs to begin much earlier.
Tilrettelæggelsen af forebyggelsesindsatsen er en indikator for den rolle, staten spiller i overvågningen, kvalitetskontrollen og evalueringen af forebyggelsen på skoleplan, men dette varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat.
In Europe, there are already some programmes running in primary schools or kindergartens aimed at influencing the sort of behaviour that often leads to drug problems — for example, in Germany, Spain and Austria.
Der bør skelnes mellem formelle klasseprogrammer og integration af mere generelle forebyggelsesaktiviteter i skolens dagligliv.
There are many instances where some of the inadequate strategies mentioned above are still in use, often without the input of experts.
Forebyggelse på skoler bør ikke fokusere på stoffer alene, men også omfatte personlige og sociale færdigheder, ofte med inddragelse af familien.
Through the 'Exchange on drug demand reduction action'
Til gengæld er informations- og indberetningssystemer af meget stor betydning for sikringen af feedback til det politiske niveau om kvaliteten af gennemførelsen af forebyggelsespolitikkerne i
However, where prevention is concerned, the logistics of putting drug strategies into practice vary considerably between countries.
Ikke alle medlemsstater nævner eksplicit skolebaserede forebyggelsesprogrammer i deres nationale strategipapirer eller specificerer dem i deres handlingsplaner.
It is generally agreed that prevention work should not to be undertaken by those involved in drug treatment.
Mange medlemsstater har ikke medtaget nogen kvantitativ information om foranstaltningernes dækning i deres nationale strategier.
Lack of information and monitoring systems on school drug prevention in most Member States vitally important: regular and continuous programmes with large coverage of the schools of a country can be better evaluated and more effectively controlled for quality than sporadic and ad hoc activities by prevention services.
»Nationale narkotika forebyggelsesprogrammer i skoler er meget vigtige og må koncentrere sig om at udvikle personlige og sociale færdigheder til at håndtere konflikter og pres fra kammerater og om at skabe en kritisk indstilling.
The EMCDDA is harmonising a set of common key parameters that will support Member States in setting up information systems and allow them to get a reliable picture of the extent and intensity of school programmes.
Fritidsstofbrug — Oversigt problemer arbejde.
Recreational drug use — overview
Figur 2 — Hyppighed af ecstasybrug blandt dem, der nogensinde har brugt ecstasy
Graph 2 — Frequency of ecstasy use among those who had ever used ecstasy in nine EU cities
Under mere intense morskabssøgende ferieperioder kan der for ellers moderate fritidsstofbrugere være en tendens til at »give den hele armen« og have en intensiv brug [5] [6].
Linked to affluence and nightlife fun-seeking holiday periods, there might be a tendency for otherwise moderate users of recreational drugs to 'binge' (5, 6).
Der findes lignende retningslinjer i flere EU­lande, men natklubejernes og de lokale myndigheders gennemførelse heraf er stadig meget varieret.
set of safe-clubbing guidelines. Protocols between prevention teams and club managers in some EU countries have already been developed.
Nu er der dog initiativer til at etablere et harmoniseret sæt retningslinjer på tværs af EU for sikre natklubbesøg.
Policy-makers have the means to enforce the implementation of such guidelines within the leisure industry, as positive experiences in Italy show.
Der er allerede blevet udviklet protokoller mellem forebyggelsesteam og natklubbestyrere i visse EU­lande.
In areas with major concentrations of dance venues, this has led to measures such as offering public transport to and from events.
Om end forekomsten af fritidsstofbrug i befolkningen som helhed er lav, er den meget højere blandt folk i natklubmiljøerne.
Although recreational drug use among the general population is low, use among people in nightlife settings is much higher.
Denne tendens varierer dog meget på tværs af EU.
However, trends vary greatly across the EU.
For eksempel varierer andelen af unge (15­34 år) i befolkningen, der på et eller andet tidspunkt har prøvet ecstasy, fra under 1 % i Grækenland til 12 % ι Det Forenede Kongerige.
For example, lifetime use of 'ecstasy' in the general young adult population (15-34) range from less than 1 % in Greece to 12 % in the UK.
Brugen er højest blandt mænd i alderen 20­30 år.
Use is highest among men aged 20 to 30 years.
Ikke længere
every day not any more
< 12 gange Engang Flere gange Engang Flere gange Hverdag pr. år om om om ugen om ugen måneden måneden Eksperimenterne land for land på dette område er dog stadig begrænsede og splittede.
< 12 times a year once a month once a week
Den nylige fælles analyse af situationen og den generelle orientering, den har givet anledning til på europæisk plan, er et første skridt.
Nevertheless, country-by-country experiments in this domain are still limited and fragmented.
Hvis den politiske vilje fortsætter, skulle det være muligt at udvikle relevante retlige og operationelle processer, der giver mulighed for samarbejde og bæredygtig koordinering af udveksling og evaluering af god praksis samt systematisk netværkssamarbejde på dette område, hvilket er et afgørende skridt mod etablering af fælles redskaber.
The recent joint analysis of the situation and the general orientation resulting from it at European level are a first step. If the political will remains, it should be possible to develop relevant legal and operational processes allowing cooperation and sustainable coordination of exchanges, evaluation and systematic networking of good practices, which is a decisive step towards establishing shared instruments.
Λ/δ: η = 897 personer, der nogensinde har brugt ecstasy i ni EU­byer. Kilde: Bearbejdet fra Calafat, A. (2001), SONAR7IREFREA Project Risk and Control.
NB: n = 897 individuals who had ever used ecstasy in nine EU cities.
GEORGES ESTIEVENART EONN'S ADMINISTRERENDE DIREKTØR
Surveys carried out in nightlife settings have shown lifetime prevalence for ecstasy as high as 22 % in Athens and 85 % in London (see Graph 1).
Stof­ og alkoholforbruget i natklubmiljøer er blevet kraftigt forøget i kraft af brugen af stimulerende stoffer, der holder folk lysvågne.
Recreation and alcohol consumption in nightlife settings have been extended considerably by the use of stimulant drugs that keep people wide awake.
Dette har medført en væsentlig sidegevinst for musik­, underholdnings­ og alkoholindustrierne.
This has had a considerable spin-off for the music, entertainment and alcohol industries.
Sidstnævnte har udviklet mærker, der er rettet særligt mod dansemarkedet.
The latter has developed techniques specifically aimed at the dance market.
Andre industrier har anvendt de samme metoder til at sælge en lang række varer, såsom mobiltelefoner, sportssko, tøj og hårgelé.
Other industries have adopted the same techniques to sell a range of goods such as mobile phones, trainers, clothes and hair gel.
Fritidsstofbrug er tæt forbundet med mode og image.
Recreational drug use is closely linked to fashion and image.
Stoffer og trafikulykker er en anden kilde til stor bekymring.
GEORGES ESTIEVENART EMCDDA EXECUTIVE DIRECTOR
intensiv brug af stimulerende stoffer af amfetamintypen.
In 2002, a resolution of the Council and of the representatives of the Member States on the prevention of the recreational use of drugs (8) summarised the points above and invited Member States to:
Løseligt beregnet skønnes det, at mellem 3 og 3,5 millioner voksne i EU har prøvet ecstasy mindst én gang [2], [3].
Rough calculations suggest that between 3 and 3.5 million adults in the EU have tried ecstasy at least once (2, 3).