natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1.2UDVIKLINGEN PÅ DE FINANSIELLE MARKEDER I DE TILTRÆDENDE LANDE somhedssektorens valutaeksponering forholdsvis høj i visse lande.
Nevertheless, some acceding countries still have sizeable nonperforming loans, even if these are on a declining trend and provisions against relatedrisks appear to be relatively good.
Hvis valutaen svækkesvæsentligt i et af disse lande, kan der opstå kreditrisiko for banksektoren, som igen kan indvirke på penge- og valutakurspolitikken.
Moreover,the foreigncurrency exposure of the enterprisesector is comparatively high in some countries.Ifthedomesticcurrencyweretoweakensubstantially in any of these countries, creditrisksforthebankingsectorcouldemerge,which could in turn have implications for theconduct of monetary and exchange rate policies.
BANKSEKTORENDe finansielle markeder i de fleste af de tiltrædende lande er ikke særlig dybe, hvilket afspejlerdisse økonomiers størrelse og de begrænsede udog indlån. Mens de tiltrædende landes finansiellemarkeder i høj grad er domineret af banksektoren, er det finansielle "formidlingsniveau" (bankernes rolle som formidlere, der kanaliserer midler fra indskydere til låntagere) stadig lavt.
BANKING SECTORMostfinancialmarketsintheaccedingcountries areshallow,reflectingthesize ofthese economies and the low stock of credit anddeposits.Whilefinancialmarketsintheacceding countries are largely dominated by the banking sector, the degree of financial intermediation (the role of banks as intermediaries in channelling funds from depositors to borrowers) is still rather low.
Detteer dog ikke tilfældet på Cypern og Malta, dadisse lande ikke havde behov for at skifte fraplanøkonomi til markedsøkonomi.
This is not, however, the case in Cyprus and Malta as these countries did not have to undergoa transition from a centrally planned economy toa market economy.
I de tiltrædende lande i Central- og Østeuropa udgør det finansielle formidlingsniveau kun en tredjedel afgennemsnittet i euroområdet og er mindre end ivækstmarkedsøkonomier med sammenligneligeindkomstniveauer.
In the acceding countries ofcentral and eastern Europe, the level of financialintermediation amounts to only one-third of theeuro area average and is lower than in emergingmarketeconomies withcomparableincomelevels.
De vigtigste årsager er i) deindledende betingelser i overgangsprocessen, ii)den skadelige virkning af bankkriserne i begyndelsen af 1990'erne i disse lande, iii) de indenlandske virksomheders relativt korte tid på markedet, som betyder, at der i høj grad satses påfinansiering fra egne kilder og iv) stor tilstrømning af udenlandske direkte investeringer i visselande.
This is largely because of i) the initial conditions of the transition process, ii) the disruptive effects brought about by banking crises in the early 1990s in these countries, iii) the relatively short track record ofdomesticenterprises,whichtranslatesintoheavy reliance on financing coming from ownsources, and iv) large FDI inflows into somecountries.
Efterhånden som processen med at opnå højereindkomstniveauer fortsætter, er de politiske beslutningstageres største udfordring stadig atstyre udvidelsen af den finansielle formidling ogen dynamisk ekspansion af de finansielle institutioners aktiviteter uden at sætte stabiliteten i sektoren eller økonomien som helhed på spil.
As the catching-up process to higher incomelevels proceeds, the main challenge for policymakers willbeto manage the deepening of financial intermediation and a dynamic expansion of financial institutions’ activitieswithout risking the stability of the sector or theeconomy as a whole.
Det erfx sandsynligt, at de indenlandske virksomhederi højere grad vil benytte sig af eksterne end af interne finansieringskilder.
For example, it is likelythat domestic enterprises will rely increasinglyon external sources of finance, rather than on internal funds.
På samme måde kanhusholdningerne i stigende grad udjævne forbruget over tid, efterhånden som deres indkomstudsigter og kreditværdighed forbedres.
Likewise, as their income prospects and creditworthiness improve, households may increasingly engage in intertemporal consumption smoothing.
I de flesteaf de tiltrædende lande er den finansielle formidling vokset betydeligt i de seneste år, skønt denbegyndte på et meget lavt niveau.
In mostacceding countries financial intermediation hasgrownsubstantiallyinrecentyears,albeitstarting from a very low base.
I 2002 og 2003var væksten i kreditgivningen til de private virksomheder og husholdningerne særlig kraftig i Cypern, Ungarn, Slovakiet og de tre baltiskelande.
In 2002 and 2003credit growth to private firms and householdswas particularly strong in Cyprus, Hungary,Slovakia and the three Baltic States.
Udlån til husholdningerne steg særlig hurtigt og overhalede den samlede vækst i kreditgivningen.
Loans tohouseholds grew particularly quickly, outpacingthe overall credit growth rate.
Realkredit er et af de hurtigst voksendekreditsegmenter, som er vokset fra et meget lavtniveau.
Regarding thedistribution of loans among economic activities,
Dette understreger behovet for at bevareet troværdigt og velfungerende tilsyn samt troværdige og velfungerende lovrammer i de tiltrædende lande.
4Latvia and Slovenia stand out in this respect, as foreign ownershipof the banking sectors in these countries is considerably below theaverage.
Ikke desto mindre synes de tiltrædende landesbanksektorer, trods deres begrænsede størrelse,at være forholdsvis velkonsoliderede og sundemed et generelt tilfredsstillende niveau for kapitalisering, rentabilitet og aktivernes kvalitet.Endvidere har størstedelen af banksektoren i detiltrædende lande udenlandsk ejerskab.
Nevertheless, despite their limited size, bankingsectors in the acceding countries appear to be relatively consolidated and sound, with an overall satisfactory level of capitalisation, profitability and asset quality.
indenlandsk ejede banker og tilsynsmyndighederne for udenlandsk ejede banker.
In 2002 and early 2003 mortgage lending growth was particularly strong in Hungary, Latvia and Poland.
Konklusioner omrenteudviklingen bør dog drages med forsigtighed, da mange af de tiltrædende lande har forholdsvis illikvide obligationsmarkeder.
However, in thesecond half of 2003, increasing concerns aboutthe course of fiscal policies and overall policyconsistency in some countries led to a reversalof some of the compression in yield spreadsvis-à-vis the euro area witnessed in previousperiods.
OBLIGATIONS- OG AKTIEMARKEDERNEObligationsmarkedernes størrelse varierer mellem de tiltrædende lande, mens staten er denstørste udsteder af gældsinstrumenter i de flesteaf landene.
Althoughthe stock of creditremainslowinmostaccedingcountries,and muchofitissecured by mortgages, the rapid deepening offinancial intermediation and the expansion offinancial sector balance sheets may entail highervolatilityinfinancialperformancebothinindividual financial institutions and the sectoras a whole.
De fleste af de tiltrædende landes aktiemarkeder er forholdsvis små, især i international henseende, og information og forskningherom er begrænset.
This highlights the need to maintaina credible and well-run prudential supervisionand regulatory framework in acceding countriesand calls, with regard to the financial sectorstructure, for greater cooperation between homesupervisorsandthoseresponsibleforsupervising foreign parent banks.
Aktiemarkederne i de tiltrædende lande klaredesig i gennemsnit godt i 2003 og var stort set pålinje med aktiemarkederne i andre vækstmarkedsområder, mens de klarede sig bedre end aktiemarkederne i euroområdet.
Yield compression vis-à-vis the euroarea waspartlyduetotheglobalemergingmarket bond rally, although the prospect of EUmembership, together with the improvement ofsovereign ratings, also appears to have loweredspreads.
Aktiemarkederne i Letland og Litauen klarede sig særdeles godt,idet aktiekurserne næsten fordobledes i løbet af2003.
More generally, the acceding countriesseemto have disconnectedthemselvesfromdevelopments in other emerging markets.
I Estland og mange af de tiltrædende landei Centraleuropa havde aktiemarkederne også solide gevinster.
Thebenevolent effects of EU membership shouldcontinue to play a key role in macroeconomicandstructural developments in this respect.
I nogle få lande viste fondsbørserne dog mindre positive resultater i 2003.
However, conclusions about yield developments should be drawn with cautionsincemanyaccedingcountrieshaveratherilliquid bond markets.
På Cypern faldt aktiekurserne, og på Malta var gevinsterne forholdsvis små.
The stock markets of most accedingcountries are relatively small, particularly ininternational terms, and the information andresearch coverage of these markets is selective.
I forhold til de vigtigste vækstmarkedsøkonomier, fx Brasilien, Rusland eller Tyrkiet, har allede tiltrædende lande bortset fra Polen en begrænset udlandsgæld.
Compared with key emerging markets, such as Brazil, Russia or Turkey, external debt marketsare small in all the acceding countries except Poland.
Udlandsgældens størrelse varierer fra land til land og i visse lande, fx Estlandog Letland, er der stor forskel mellem netto- ogbruttogælden. Gældsdynamikken tiltog desudeni nogle lande.
Foreign debt levels differ across countries and in some countries – such as Estonia and Latvia – there is a substantial difference between net and gross debt levels.Anaccelerationofdebtdynamics wasalsoobserved in some countries.
I denne forbindelse er obligationsmarkedet detsegment, der har gennemgået den største udvikling i løbet af de seneste år, især i Tjekkiet, Ungarn og Polen.
Stockmarketsintheaccedingcountriesperformed, on average, favourably in 2003 andbroadlyinline withstock marketsinotheremerging market regions, while outperformingeuro area stock markets.
Makroøkonomisk stabilisering –især nedbringelse af inflationen og lavere renter– og udsigten til EU-medlemskab har reduceretlanderisikoen og tiltrukket investorer, hvilket harfået den lange obligationsrente til at falde i defleste af de tiltrædende lande.
The stock markets in Latvia and Lithuania performed particularlystrongly, with share prices roughly doubling during 2003. In Estonia and many central European acceding countries, stock marketsalso recorded solid gains.
I 2. halvår 2003medførte øget bekymring om den finanspolitiskeudvikling og den generelle konsistens i politikkerne i visse lande et delvist omsving af tidligereperioders indsnævring af rentespændet over foreuroområdet.
However, in a few countries, stock exchanges recorded a less favourable performance in 2003: in Cyprusstock prices fell, and in Malta the gains wereonly relatively moderate.
Renten for de tiltrædende landes statsobligationer denomineret i de vigtigste valutaer var stadiglav.
Inthiscontext,thebondmarketsarethesegment that has developed most over the pastfew years, especially in the Czech Republic, Hungary and Poland.
Indsnævringen af rentespændet over foreuroområdet skyldes delvis kursstigninger påvækstmarkedsøkonomiernes obligationsmarkeder på globalt plan, selv om udsigten til EU-med-lemskab og forbedringen af kreditvurderingen afstatsobligationerne også synes at have spillet enrolle.
Macroeconomic stabilisation – in particular, disinflation andlower interest rates – and the prospect of EUmembership have helped to reduce country riskand attract investors, resulting in a significantfall in longterm yields on domestic bonds in
2 DEN JURIDISKE UDVIKLING er den afsluttet eller godt i gang. I nogle lande,hvor ordlyden i den nationale lovgivning endnuikke var i fuld overensstemmelse med statutten,foreslog analysen yderligere tilpasning af national lov.
2LEGAL DEVELOPMENTS towards central bank independence has startedin all of the acceding countries and in most ofthem it has been completed or is well advanced.Insomecases,wherethewordingofthenational act was not yet fully in line with that of the Statute, the analysis suggested further adaptation of the national act.
På de områder, der er relevante for Eurosystemet, skal acquis communautaire senestvære gennemført, når disse lande træder ind i EU, med forbehold for eventuelle aftalte overgangsordninger.
The implementation of the acquis in the Eurosystem-relevant areas will take place, at thelatest, when these countries join the EU, subjectto any agreed transitional arrangements.
Eurosystemet har en afgørende interesse i atsikre, at de tiltrædende lande i god tid vedtagerog gennemfører de dele af gældende fællesskabsret, acquis communautaire (EUs lovsamling), som vedrører Eurosystemets kompetenceområder.
The Eurosystem has a crucial interest in ensuring that acceding countries adopt and implement in time the parts of the acquis communautaire (the body of EU law) that relateto its fields of competence.
Det omfatter EU-traktatens og ESCB-statuttens bestemmelser om centralbanker, isærcentralbankuafhængighed, og anden EU-lovgiv-ning på det finansielle område.
This refers to the Treaty and ESCB Statute provisions on centralbanks,andinparticularcentralbankindependence, as well as EU legislation in thefinancial field.
I 2003 arbejdede Eurosystemet tæt sammen med de tiltrædendelandes centralbanker for at analysere opfyldelsenaf disse krav.
In 2003 the Eurosystem workedclosely with the acceding country central banks(ACCBs) to analyse the level of compliancewith these requirements.
Hvad angår centralbankuafhængighed, blev detiltrædende landes centralbankers statutter analyseret på baggrund af de kriterier, nemlig institutionel, personlig, funktionel og finansiel uafhængighed, som er defineret i de juridiskekonvergensrapporter udarbejdet af EMI og ECB.Analysen blev også udført i lyset af EMIs og ECBs udtalelser om nationale lovudkast indenfor deres kompetenceområder og især udkast tilstatutter for EU-landenes NCBer.
Asregardscentralbankindependence,thestatutes ofthe ACCBs were analysed onthebasis of the criteria – institutional, personal,functional and financial independence – definedin the legal convergence reports prepared by the EMI and the ECB.
Disse udtalelser har hjulpet de tiltrædende lande med at revidere deres centralbanklovgivning, så den opfylder kravene i traktaten og således etablerergrundlaget for uafhængige institutioner.
The analysis was also conducted in the light of EMI and ECB opinionson draft national legislation in their field ofcompetenceand,inparticular,onthedraftstatutes of the NCBs of the EU Member States.Theseopinionshavehelpedtheaccedingcountries to revise their central bank acts to comply with the Treaty requirements, thus laying the foundations for independent institutions.
Resultaterne af denne analyse blev fremlagt forde tiltrædende landes centralbanker samt for Rådet og Europa-Kommissionen.
The results of this analysis were presented tothe ACCBs and to the EU Council and the European Commission.
Analysen varikke en del af en vurdering, der skal føre til vedtagelsen af konvergensrapporterne for de nyemedlemslande, som ECB skal udarbejde i henhold til artikel 122, stk. 2, i traktaten.
This analysis was notpart of an assessment leading to the adoption ofthe convergence reports for the new Member States, whichthe ECB willhavetoprepareunder Article 122 (2) of the Treaty.
Formåletmed analysen var at komme med baggrundsoplysninger om forberedelserne til gennemførelseaf Eurosystemets juridiske regler i de tiltrædende lande, som skal træde ind i ØMU sommedlemslande med dispensation. Den har endvidere hjulpet de tiltrædende landes centralbankermed at definere deres rolle i tiltrædelsesprocessen på nationalt plan.
Its purpose was to provide background information on the preparations for implementing the Eurosystem’s legal regime in the acceding countries, which are to join EMU as Member States with a derogation.
Den har også hjulpet Kommissionen med at uddybe den grundige analyseaf emner, der vedrører centralbankuafhængighed.
It has also helped the Commission in further strengthening the in-depth analysis of issuesrelating to central bank independence.
Centralbankerne og de finansielle institutionerskal fungere inden for holdbare juridiske rammer.
Central banks and financial institutions mustoperate within a sound legal environment.
Acquis communautaire indeholder vigtigeregler for den finansielle sektor og centralbankaktiviteter.
Theacquis communautaire includes important rules for the financial sector and central banking activities.
Det er afgørende for de nyemedlemslande at overholde disse regler, så snartde træder ind i EU (undtagen hvor tiltrædelsestraktaten giver mulighed for overgangsordninger). Derfor fokuserede Eurosystemets analyseogså på lovgivning på det finansielle område,især i forbindelse med kapitalens frie bevægelighed, forbud mod monetær finansiering og privilegeret adgang, regulering af de finansielle markeder, sikkerhedsstillelse, betalingssystemer,konkurs og pengesedler.
It is crucial for the new Member States to comply with these rules as soon asthey join the EU (except where the Accession Treaty provides for transitional arrangements).Thisis whythe Eurosystem’sanalysisalsofocused onlegislationinthe financial field,especially in the areas of freedom of movementof capital, prohibition on monetary financingandprivilegedaccess,regulationofthefinancial markets, collateral, payment systems,insolvency and banknotes.
3 FORBEREDELSER TIL TILTRÆDELSE
3PREPARATIONS FOR ACCESSION
Hvad angår belånbare aktiver til Eurosystemetskreditoperationer, bliver visse aktiver, som kuner noteret i de tiltrædende lande, omfattet af densamlede liste over belånbare aktiver fra den dag,de tiltrædende landes centralbanker træder ind i ESCB.
As regards eligible assets for the Eurosystem’scredit operations, certain assets listed only inacceding countries will be included in the list ofeligible assets from the day the ACCBs join the ESCB.
Derfor begynder de tiltrædende landescentralbanker fra maj 2004 at udføre funktioner iforbindelse med sikkerhedsstyring vedrørendeidentifikation, vurdering og rapportering af belånbare aktiver.
Therefore, from May 2004, the ACCBswill start performing the collateral management functions of identification, assessment and reporting of eligible assets.
Som forberedelse afholdt ECBen workshop om disse funktioner for de tiltrædende lande i november 2003.
In preparation, the ECB organised a workshop for acceding countries on these functions in November 2003.
I 2003 øgede Eurosystemet sit multilaterale ogbilaterale samarbejde med de tiltrædende lande.Siden maj 2003 har de tiltrædende landes centralbankchefer deltaget i Det Generelle Råds mødersom observatører, og eksperter fra de tiltrædendelandes centralbanker har også deltaget somobservatører på ESCB-komiteernes og arbejdsgruppernes møder (se afsnit 1 i kapitel 8).
In 2003 the Eurosystem intensified its multilateral and bilateral cooperation with the acceding countries. Since May 2003 the governors of the ACCBs have been attending the meetings of the General Council as observers and ACCB experts have also participated as observers in meetings of ESCBcommittees and working groups (see Section 1of Chapter 8).
Det hargjort det meget lettere for alle parter at arbejdedetaljeret med en lang række udvidelsesspørgsmål.
This has made it much easier forall parties to carry out detailed work on a wide range of enlargement-related issues.
Derudover blev der regelmæssigt afholdttekniske høringer, og et omfattende besøgsprogram blev gennemført for eksperter på højt planfra de tiltrædende landes centralbanker.
In addition, technical consultations were held regularly and a comprehensive programme ofvisits was implemented for senior experts from ACCBs.
ESCB udførte en grundig undersøgelse af denoperationelle funktion af en udvidet ERM2.
The ESCBstudiedindetailtheoperationalfunctioning of an enlarged ERM II.
I februar 2004 afholdt ESCB en workshop om relaterede aspekter for de tiltrædende lande.
In February2004 it held a workshop for acceding countriesonrelatedaspects.Thispreparatorywork,together with testing to be conducted in spring2004, should guarantee the smooth operationalfunctioning of ERM II.
Disseforberedelser samt testprocessen i foråret 2004skulle sikre, at ERM2s operationelle funktionkommer til at forløbe problemfrit.
In general, preparations for EU enlargement areon track, which should enable the ACCBs tointegrate smoothly into the ESCB as planned.
Ud over de områder, der påvirkes af ESCBs udvidelse, blev der også taget betydelige operationelle skridt i forbindelse med Eurosystemets udvidelse.
In addition to the areas affected by ESCB enlargement, significant steps were also taken in operational areas related to Eurosystem enlargement.
Fx blev der iværksat undersøgelser afudvidelsens konsekvenser for pengepolitikkensgennemførelse og forvaltningen af ECBs valutareserver.
For example, studies were launched on the implications of enlargement formonetarypolicyimplementationandthemanagement of the ECB’s foreign reserves.
3.2BETALINGS- OG AFVIKLINGSSYSTEMER
3.2PAYMENT AND SETTLEMENT SYSTEMS
ECB udarbejdede en overordnet plan i forbindelse med tiltrædelsen (Accession Master Plan)som en rettesnor i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af alle ECBs aktiviteter iforbindelse med udvidelsen af ESCB og Eurosystemet.
In 2003 the ECB set out an Accession Master Plan with a view to guiding the planning, implementation and monitoring of all ECB activities for ESCB and Eurosystem enlargement.
Den overordnede plan var inspireret af EMIs overordnede plan, som indeholdt de organisatoriske og logistiske rammer, der gør ESCB istand til at udføre sine opgaver i tredje fase af ØMU.
The Master Plan was inspired bythe EMI Master Plan, which had laid down theorganisationalandlogisticalframeworknecessary for the ESCB to perform its tasks in Stage Three of EMU.
Regelmæssig overvågning sikrer, at allerelevante spørgsmål hurtigt tages op.
Regular monitoring ensures that all relevant issues are dealt with ina timely manner.
Det vilbane vejen for en problemfri integration af de tiltrædende landes centralbanker i ESCBs rammer,uden at det påvirker den samlede operationelleintegritet i ESCBs systemer.
This will enable the ACCBs tointegrate smoothly into the ESCB framework without affecting the overall operational integrity of the ESCB’s systems.
Løbende opdateringer af den overordnede plan kommunikeres videre i hele ESCB og til de tiltrædende landescentralbanker.
Regular updates of the Master Plan are communicatedthroughout the ESCB and to the ACCBs.
Alle aktiviteter gennemføres ioverensstemmelse med planen.
Allactivities are being implemented according tothe Plan.
I 2003 definerede ECB fremgangsmåden for detiltrædende landes integration i Target, som primært går ud på at give dem mulighed for at tilslutte sig Target, når de træder ind i EU.
In 2003the ECB definedthe modalities for integrating the acceding countries into TARGET, essentially offering them the possibility ofconnectingto TARGET when they join the EU.
De flesteaf de tiltrædende lande har dog først tænkt sig attilslutte sig systemet, når de indfører euroen.
However, mostaccedingcountries only plan to join the system when theyadopt the euro.
Derer også arbejdet med en reserveløsning, som skalanvendes, hvis den fælles platform i Target2 (seafsnit 2.2 i kapitel 2) ikke er tilgængelig, når deførste af de tiltrædende lande indtræder i euroområdet.
Work has also been carried outon developing a fall-back solution to be used ifthe shared platform of TARGET2 (see Section2.2 of Chapter 2) is not available when the firstacceding countries join the euro area.
Inden for centralbankoperationer var forberedelserne til tiltrædelse hovedsagelig rettet mod decentralbankopgaver, som påvirkes af udvidelsenaf ESCB fra maj 2004, især belånbare aktiver og ERM2.
Intheareaofcentralbankoperations,thepreparations for accession were directed mainlytowards those central bank tasks that will beaffected bythe enlarged ESCB membershipas of May 2004, in particular those concerningeligible assets and ERM II.
Som opfølgning på vurderingen fra 2002 af markedsinfrastrukturernes sikkerhed og effektivitetog de tilhørende overvågningsfunktioner har detiltrædende landes centralbanker aflagt rapportom deres fremskridt i 2003 med at gennemføre
As a followup to the 2002 assessment of thesafety and efficiency of market infrastructuresandtherelated oversightfunctions, ACCBsreported on the progress they had made in 2003in implementing the ECB’s general and countryspecific recommendations.