natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De bygger på case-studier i kun to lande, dækker kun et begrænset antal industrisektorer og er primært koncentreret om mandlige arbejdere, mens de kun i ringe udstrækning behandler funktionærer, kvinder eller deltidsansatte.
They result from case studies in only two countries, cover only a limited number of industrial sectors, and concentrate primarily on male manual workers, with little coverage of white collar workers, women or part-time workers.
Dette er en nødvendig konsekvens af beslutningen om at udføre empirisk forskning, der er underlagt budgetmæssige begrænsninger m.h.t. undersøgelsens omfang.
This is a necessary consequence of the decision to engage in empirical research and the budgetary constraints on the extent of the investigation.
Gruppen stiller sig usikker overfor, hvor universelle disse resultater er for alle ansættelsesforhold i hele EF og bemærker, at man ikke kan sammenligne denne undersøgelse med oplysningerne fra den tidligere "Undersøgelse om transport mellem boligen og arbejdspladsen og følgerne heraf".
The Group remains uncertain about how universal these findings would be to all employment situations across the Community, and notes that comparability with the data presented in the earlier "European Study of Commuting and its Consequences;' is not possible.
Det er imidlertid tvivlsomt, om det på nuværende tidspunkt ville være umagen værd at gentage disse undersøgelser inden for et andet område.
It is however doubt ful that replication of these studies elsewhere would be worthwhile at the present time.
Det ene yderpunkt er de lønmodtagere, formentlig bedre lønnede, som bevidst drager fordel af sammenhængen mellem belastningen forbundet med en lang transporttid og et bedre boligmiljø, som den lange transporttid giver dem mulighed for at opnå.
At one extreme there are those workers, probably better-paid, who make a conscious trade-off between the stresses and strains of long journeys,and the better home environment of which a long journey allows them to take advantage.
Det andet yderpunkt er en række lønmodtagere, som i kraft af historiske årsager, økonomiske ændringer i det område, hvor de bor, deres stilling på arbejdsmarkedet, eller hjemlige
At the other extreme there are some workers who, through history, economic change in their area, labour market position, or domestic commitments, are constrained into making very long journeys
forpligtelser ligger under for begrænsninger m.h.t. meget lange transporttider, hvis de ønsker at skaffe sig et udkomme.
in order to earn any sort of livelihood.
I forskningen kunne man se på, hvorledes disse valgs og begrænsningers struktur påvirkes af boligmarkedet, hvorledes landarealer udnyttes eller arbejdsmarkedet.
Such research might look at the in fluence of the housing market, land use patterns, or the labour market in structuring these choices and constraints.
Endvidere skulle projektet omfatte overvejelser om betydningen af lange transporttider for de familiemedlemmer, der ikke har erhvervssarbejde og indvirkningen på hjemmet og familielivet; måske ville en kvalitetsorienteret ("dybtgående") fremgangsmåde være egnet.
It should include consideration of the effects of long duration commuting on non-working members of a household, and on home and family life; a qualitative ("in-depth") approach might be appropriate.
Gruppen bemærkede, at undersøgelserne kun omfattede godt 5% af den erhvervsaktive befolkning (selv om det er muligt at visse kortere afstande kunne give anledning til tilsvarende problemer).
It noted that the studies were only concerned with about 5 per cent of the working population (although it is possible that certain shorter duration journeys could give rise to similar problems).
Mange af de problemer, man pegede på i case-studierne, skyldtes bestemte lokale forhold, som gennem specifikke foranstaltninger kunne tages op af den pågældende kommune eller trafikselskab.
Many of the problems which were identified in the case studies were a result of particular local conditions, which might be the subject of specific action by the municipality or operator involved.
Andre problemer er udtryk for, hvor komplekst moderne byer er opbygget, og løsningen afhænger her af, hvorledes man griber finansieringen og forvaltningen af transportsystemerne an i de forskellige EF-lande.
Other problems reflect the complexity of modern urban organisation and their resolution will depend on the approach to the finance and management of transport systems adopted in different member states of the Community.
Man bemærkede imidlertid, at visse problemer hænger sammen med, hvorledes arbejdstiden er placeret.
It was however noted that certain problems are a function of the organisation of the working day.
Muligheden for at gå i retning af større brug af fleksibel arbejdstid og konsekvenserne heraf for dagligdagen og afhjælpning af nogle af problemerne med transport mellem boligen og arbejdspladsen fortjener muligvis at blive studeret nærmere.
The possibility of moving towards the greater use of flexible working hours, and the implications this has for the pattern of daily life, and amelioration of commuting problems, may deserve further consideration.
TRANSPORT MELLEM BOLIGEN OG ARBEJDSPLADSEN : HELBREDS- OG SIKKERHEDSMÆSSIGE KONSEKVENSER
ON HEALTH AND SAFETY
Leve- og arbejdsvilkår generelt
Commuters' general living and working conditions Mode and conditions of travel Short- and long-term effects on health and safety
Tabel 1 Stikprøvegruppens sammensætning i de to oversigtsundersøgelser
Table 1
Tabel 2 Hovedkarakteristika for lønmodtagerne i den hollandske undersøgelse
Table 2
Tabel 3 Hovedkarakteristika for lønmodtagerne i den italienske undersøgelse
Table 3
Tabel 4 Sammenligning af mænd/kvinder i henseende til visse træk ved transport mellem boligen og arbejdspladsen - den italienske undersøgelse
Main particulars of workers covered by Italian survey
Tabel 5 Befordringsmidler benyttet af produktionsarbejdere i Holland og Italien (korte og lange transporttider)
Comparison between the sexes in respect of certain features of commuting - Italian survey
Produktionsarbejdere i Holland og Italien. Procentuel fordeling
Main travel-related complaints of commuting and non-commuting production workers in Netherlands and Italy.
Tabel 8 Hovedresultaterne vedr. de hollandske lønmodtageres helbredstilstand (gennemsnitstal)
Table 8
Tabel 9 Hovedresultaterne vedr. de italienske lønmodtageres helbredstilstand (gennemsnitstal)
Table 9
Tabel 10 Skifteholdsarbejdes betydning for det gennemsnitlige antal psykiske belastninger.
Table 10
Produktionsarbejderne på den hollandske maskinfabrik
Effect of shiftwork on average number of stress disorders reported by production workers in the Dutch engineering concern
Tabel 11 Sammenligning mellem de italienske skifteholdsarbejdere og personalet på dagtid i relation til transport mellem boligen og arbejdspladsen
Table 11
TRANSPORT MELLEM BOLIGEN OG ARBEJDSPLADSEN : HELBREDS- OG SIKKERHEDSMÆSSIGE KONSEKVENSER
THE JOURNEY BETWEEN HOME AND WORK: THE EFFECTS OF COMMUTING ON HEALTH AND SAFETY
Denne sammenfattende rapport indeholder hovedresultaterne af to parallelle forskningsprojekter, som Det europæiske Institut til forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene har ladet udføre. Det ene projekt blev gennemført i Italien af Istituto di Medicina del Lavoro, Verona Universitet, og det andet i Holland af Instituut voor Praeventive Gezondheidszorg TNO.
This consolidated report sets out the principal findings emerging from two parallel research projects commissioned by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions: one in Italy, conducted by the Istituto di Medicina del Lavoro, University of Verona; and the other in Holland, conducted by the Netherlands Institute for Preventive Health Care TNO.
Emnet for forskningen var "Transport mellem boligen og arbejdspladsen : indvirkning på den kortrejsendes sikkerhed og sundhed".
The theme of the research is "the journey between home and work: the effects of commuting on the health and safety of commuters".
Dublin-instituttet besluttede at starte forskning om dette emne, efter at man havde konstateret, hvor lidt litteratur der fandtes om dette område, navnlig i europæisk sammenhæng. Det er nu sket i forskningen, hvor hovedvægten har været lagt på overvejelser om byplanlægning snarere end lønmodtagernes levevilkår.
The European Foundation decided to launch research on the subject after noting how little research has been reported in the literature, especially in the European context; in the research that has in fact been done the emphasis has been on town planning considerations rather than the living conditions of commuters.
Dublin-instituttet anmodede The Transport and Road Research Laboratory, Storbritannien om at udføre en bredt anlagt indledende oversigtsundersøgelse om de væsentligste træk ved transport mellem boligen og arbejdspladsen i EF.
The United Kingdom Transport and Road Research Laboratory was commissioned by the European Foundation to carry out a wide-ranging preliminary review of existing studies and the main features of commuting within the European Economic Community.
Den rapport, dette institut udarbejdede, indeholder en række interessante oplysninger, der gør det lettere at sætte denne form for transport i perspektiv.
The report by that body provides some interesting information that helps to place commuting in persepective.
Man kan eksempelvis konstatere, at de fleste mennesker i EF bor mindre end 10 km fra deres arbejdsplads (71%), mens 22% har mellem 10 km og 25 km til arbejde. For 7%s vedkommende ligger deres arbejdsplads mere end 25 km fra, hvor de bor.
We learn, for instance, that the workplace of most workers in the European Economic Community (71%) is within 10 kilometres of their residence, whereas 22% have to travel 10 to 25 km to work and 7% travel more than 25km.
Det skyldes en lang række faktorer (som hovedsagelig bygger på historiske/geografiske forhold), fremstillingsvirksomhedernes geografiske placering (industriområder, i landdistrikter eller i områder, hvor servicevirksomheder er placeret), byområder og vejnet, transportsystem og arbejdets tilrettelæggelse.
The distance travelled, travelling time and means of transport differ considerably from one EEC country to another due to many factors, mainly historical/geographical, the type of location of production centres (industrial, rural or service areas), urban geography and roads, the transport system and the organisation of work.
1 rapporten nævnes det også, at de fleste lønmodtagere mener, at det er "for meget", hvis det tager mere end tre kvarter at komme på arbejde, idet man mener, at dette giver anledning til ulemper, fordi det dels begrænser fritiden og fritidsaktiviteterne (familien og sociale relationer), dels giver sig udslag i en forøget psykisk og fysisk belastning, som kan påvirke den pågældendes arbejdsevne og helbred i negativ retning.
The report also states that most workers consider it "excessive" to take more than 45 minutes for the journey to work, the disadvantages being seen as a curtailment of leisure time and leisure activities (family and social relationships) on the one hand and, on the other, greater physical and mental stress, which may have an adverse effect on the commuter's efficiency and state of health.
Der findes særdeles lidt litteratur om sidstnævnte aspekter.
The literature on the latter aspects is extremely limited.
Forfatterne til rapporten peger på, at der ud fra de foreliggende oplysninger ikke synes at være nogen direkte sammenhæng mellem psykiske og fysiske belastninger og transportiden, og hvor kompliceret det er at komme på arbejde.
The authors of the report point out that, in the light of the data available, there appears to be no direct link between stress and the duration or complexity of travel.
Lange afstande synes ikke i sig selv at påvirke helbredet, selv om dette punkt meget vel kan tænkes at have en vis virkning, idet det kan gøre dem "sårbare" over for belastende situationer i løbet af arbejdsdagen.
Longer journeys do not in themselves seem to affect commuters' state of health, although they might well have some effect in that they make them more "vulnerable" to stressful situations occurring during the course of the working day.
Dublin-instituttet ønskede med udgangspunkt i retningslinierne for forskningen at se nærmere på dette område og samtidig bruge den bredest mulige metode.
In the light of this information, the European Foundation wished to investigate the theme in greater detail while at the same time trying to maintain the broadest possible approach.
Det vil med andre ord sige, at målet var at vurdere den "kortrejsendes" vilkår i bredeste forstand. Undersøgelsen skulle ikke begrænses til problemer forbundet med selve transporten, men udvides til også at omfatte, hvad der sker før og efter transporten - leve- og arbejdsvilkårene - idet man gik
In other words, the aim was to evaluate the condition of the "commuter" in the broadest sense; observations were not to be restricted to problems associated with the journey but were to be extended to what happens before and after - to the commuter's living and working conditions - in the belief that these are closely interlinked with commuting.
- 3 - ud fra, at disse forhold var snævert knyttet til transporten mellem boligen og arbejdspladsen.
A stressful situation encountered by a person while travelling comes on top of those situations with which he has to cope day by day, both in his private life and at his place of work.
Belastende situationer under transporten kommer oveni de situationer de pågældende skal klare i det daglige såvel hjemme som på arbejdspladsen.
This means that the degree of comfort and ease in his socio-family life and the degree of satisfaction offered by his work may help to determine the level of acceptability of his status as a commuter and the associated drawbacks.
Det første punkt var at finde frem til en stikprøvegruppe af lønmodtagere, som var repræsentativ for nogle af de produktionsområder, hvor der er flest mennesker beskæftiget i medlemsstaterne.
The first step was to identify a sample of workers representative of some of the production activities on which the largest number of people are employed in EEC member states.
Man valgte maskinindustrien, elektroindustrien og den kemiske industri. I den sammenhæng var en af de vigtigste betragtninger, at de for så vidt angik opbygning og arbejdsorganisation i de forskellige lande skulle være relativt sammenlignelige.
The sectors chosen were the engineering, electrical engineering and chemical industries, one of the considerations being the relative compara^ bility of the way they are set up and the organisation of labour in different countries.
For det andet så man på transport ud fra "varighed" snarere end "afstand".
Next, commuting was assessed in terms of "duration" rather than "distance".
Selv om afstanden normalt bestemmer transporttiden, kan varigheden over en given afstand variere betydeligt alt afhængig af hvilket befordringsmiddel man benytter.
Although distance usually determines travel time, the duration of a journey over a given distance may in some cases vary considerably depending on the mode of travel.
Man besluttede endvidere at sammenligne en stikprøvegruppe, som brugte lang tid på at komme på arbejde (45 minutter eller mere) med en anden gruppe, som havde kortere til arbejde (20 - 22 minutter eller mindre). Den første gruppe blev betegnet som personer med lang transporttid, mens den anden blev betegnet som folk med korte transporttider, som blev brugt som kontrolgruppe.
The decision was also reached to compare a sample of workers with lengthy commuting time (45 minutes or more) with another group taking less time to travel to work (20-22 minutes or less).
Stikprøvegruppen bestod af 2.703 personer, 1.167 og 1.536 i hhv. den italienske og den hollandske undersøgelse. Af de 2.703 personer var 1.877
The sample taken into consideration was a group of 2,703 people, 1,167 covered by the Italian survey and 1,536 by the Dutch survey.
I den italienske undersøgelse havde 784 af de 1.167 en lang transporttid, idet de gennemsnitlig brugte en time og ti minutter på at komme til og fra arbejde.
In the Italian survey, 784 of the 1,167 were commuters, the average commuting time being 70 minutes, whereas the average travel time for the con-commuters was 16 minutes.
Populationen blev udvalgt på fire virksomheder : 592, hvoraf 422 havde lang transporttid, var ansat på en kemisk fabrik. 575, hvoraf 362 havde lang transporttid, var ansat på virksomheder inden for metal/maskinindustrien, en inden for sværindustrien, en inden for let maskinindustri og en inden for elektronikindustrien. Samtlige personer var arbejdere og alle mænd bortset fra gruppen på elektronikfabrikken, som bestod af 193 kvinder : 99 med lang transporttid og 94 "kontrolpersoner".
The population was selected from four companies: 592, of whom 422 were commuters, were employed by an industrial chemical concern; 575, of whom 362 were commuters, were employed by three engineering works, one of them heavy engineering, one light engineering and one electrical engineering.
Industrivirksomhederne lå i Norditalien, de tre af dem i stærkt industrialiserede byområder (Milano, Venedig og Porto Marghera) og en lå i et landdistrikt (Trento).
The industrial concerns were located in Northern Italy, three of them in highly industrialised metropolitan areas (Milan, Venice and Porto Marghera) and one in a rural area (Trento).
Den hollandske undersøgelse omfattede 1.536 personer, hvoraf 1.093 havde lang transporttid (gennemsnitlig en time), og 443 var kontrolpersoner (gennemsnitlig transporttid et kvarter).
In the Dutch survey of 1,536 people, 1,093 were commuters (with an average commuting time of 60 minutes) and 443 were controls (average travelling time 15 minutes).
Stikprøvegruppen, som alle var mænd, var ansat i tre virksomheder : to inden for jern- og metalindustrien og en elektronikvirksomhed.
The people surveyed, all of whom were male, were employed by three concerns: two metallurgical and one electrical engineering.
De to virksomheder inden for jern- og metalindustrien lå i Amsterdam, mens elektronikvirksomheden lå i et landdistrikt.
The two metallurgical concerns were located in the metropolitan area of Amsterdam, while the electrical engineering concern was in a rural area.
Undergruppen på elektronikvirksomheden bestod af 598 produktionsarbejdere. Heraf havde 433 en lang transporttid og 165 var kontrolpersoner samt 192 funktionærer (116 med lang transporttid og 76 kontrolpersoner).
The subgroup employed at the electrical engineering concern consisted of 598 production workers, 433 of whom were commuters and 165 controls, as well as 192 nonproduction workers (116 commuters and 76 controls).
På virksomhederne inden for jern- og metalindustrien omfattede undersøgelsen 437 produktionsarbejdere (292 med lang transporttid, 145 kontrolpersoner) samt 30% funktionærer (252 med lang transporttid, 57 kontrolpersoner).
In the metallurgical concerns, the survey covered 437 production workers (292 commuters, 145 non-commuters) and 309 nonproduction workers (252 commuters, 57 non-commuters).
Alle dem der havde lange transporttider i elektronikvirksomheden blev udvalgt blandt de medarbejdere, der benyttede sig af de særlige firmabusser. Kontrolgruppen svarede til denne gruppe i henseende til alder, køn og stilling.
All commuters of the electrical engineering concern were selected from personnel using special company-buses; the noncommuters group was matched with the commuters by age, sex and function-group.
På virksomhederne inden for jern- og metalindustrien skete der ingen udvælgelse efter transportform, ejheller blev personerne med lange transporttider tilpasset en kontrolgruppe.
In the metallurgical concerns, no selection of travel-mode and no matching was made.
Sammenfattende kan man sige, at undersøgelsen hovedsagelig omfattede mandlige produktionsarbejdere (2.009) samt 193 kvindelige produktionsarbejdere i den italienske undersøgelse samt 501 funktionærer i den hollandske undersøgelse.
To summarise, the survey covered mainly male production workers (2,009), plus 193 women production workers in the Italian survey and 501 nonproduction workers in the Dutch survey.
Ved at inddele stikprøvegruppen i disse undergrupper, var det muligt at vurdere forskellige problemer forbundet med transport mellem boligen og arbejdspladsen, blandt andet problemet knyttet til arbejdsfunktionerne (produktion, kontorarbejde) køn og transportform (i byer eller i landdistrikter).
By breaking down the sample into these sub-groups, it was possible to evaluate any problems of a differing nature associated with commuting, including those linked with the nature of the work being done (production or non-production), sex and the type of commuting (urban or extra-urban).
Tabel 1 er en grafisk fremstilling af forskningsplanen og gruppernes numeriske sammensætning.
Table 1 is a graphic representation of the research plan and the numerical composition of the groups.
Tabel 1 - Stikprrfvegruppens sammensætning τ de to oversigtsundersrfgelser
1 ENGINEERING INDUSTRY
1 arbejdere funktionærer arbejdere funktionærer
1 PRODUCTION
Dette spørgeskema - hvor det italienske indeholdt 100 spørgsmål og det hollandske over 150 - blev udfyldt personligt af de 2.703 lønmodtagere, der deltog i undersøgelsen.
A common methodology was applied to the conduct of part of the two research projects.
Procentuelt besvarede hhv. 63,8% og 85,2% i den hollandske virksomhed inden for maskinindustrien og elektronikvirksomheden spørgeskemaet, og hhv. 52,4% og 92,3% i de italienske virksomheder inden for maskinindustrien og den kemiske industri.
It consisted of planning and preparing a questionnaire designed to arrive at as broad an analysis as possible of different aspects of the overall problem. The questionnaire comprised sets of questions on the following fundamental points: a) age, area of birth, place of personal particulars: residence, etc.
Ud over disse subjektive resultater lavede man i den italienske undersøgelse en analyse af de væsentligste gener ved de mest benyttede befordringsmidler (bil, tog, bus, undergrundsbane, sporvogn, skinnebus).
b) family and socioeconomic particulars: marital status, composition of family, level of education, earnings group, residential status, etc.
Man registrerede støjniveau og vibrationer, noterede sig de mikroklimatiske forhold og målte den mikrobiologiske og kemiske forurening under transporten under visse omstændigheder. Endvidere udtog man en lille gruppe med lang transporttid (78) og mønsteret for bestemte psykologiske og fysiologiske stress-indikatorer forbundet med transporten blev registreret (energiforbrug, pulsslag, udskilning af katekolaminer og konditests).
c) nature of journey: time, distance, means of transport, changes/waiting time, comfort, delays, incidents, etc. d) working conditions: pay structure, risk factors, work organisation, working hours, job satisfaction, etc. e) short- and long-term effects on state of health: physical complaints during travel, physical complaints in general, illnesses, accidents at work, drugs taken, etc. f) the effects on safety: accidents during the journey and industrial accidents.
Man foretog en yderligere kontrol af arbejdernes helbred ved at registrere resultaterne af lægeundersøgelser, kliniske prøver og laboratorieprøver. Disse undersøgelser og prøver omfattede 248 med lang transporttid og 107 med kort transporttid fra den kemiske fabrik samt 100 med lang transporttid og 100 med kort transporttid fra virksomheden inden for jern- og metalindustrien.
g) the effects on social life: leisure pursuits, relationships with family and friends (in the Dutch survey).
Begge undersøgelser blev gennemført over en periode på et år fra efteråret 1982 til efteråret 1983.
The proportion of those replying to the questionnaires was 63.8% and 85.2% in the Dutch mechanical and electrical engineering companies respectively, and 52.4% and 92.3% in the Italian engineering and chemical companies respectively.
5.1 LEVE- OG ARBEJDSVILKÅR GENERELT
COMMUTER'S GENERAL LIVING AND WORKING CONDITIONS