natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"I hvilken udstrækning så De gerne en ændring eller forbedring i følgende aspekter af Deres job". (Sp. 80)
"To what extent would you like to see the following aspects of your job changed or improved". (Q.SO)
Overhovedet ingen ændring
Much Changed
Gennemgribende ændring
Job Improvement Items
Flere muligheder for at prøve nye opgaver
More chance to try new tasks.
Mulighed for mere uddannelse
The chance to get «ore training.
Bedre skifteholdstider
Better shift work hours.
Mere uddannelse med sigte på for fremmelse
More training for promotion.
Højere skifteholdstillæg holdstillæg
Better shift premiums.
Mere frihed i job bet
More freedom on the job.
Flere arbejdspauser
More breaks at work.
De højest prioriterede faktorer var flere penge (X ss 3,55) og skif­teholdstillæg (X ss 3,50).
·· the higher the mean score the greater the change desired.
En måling af den almene holdning til skifteholdsarbejde viste, at 40% "kunne lide" skifteholdsarbejde, mens 57,2% "ikke kunnde lide det".
A measure of overall attitude towards shiftwork demonstrated that while 40%
67% af skifteholdsarbejderne erklærede, at det ville være utilfredsstillende for dem at arbejde på skiftehold resten af de res liv.
'liked' shiftwork, 57.2% 'disliked' it. 67% of shiftworkers stated that shiftwork for the rest of their lives would be dissatisfying to them.
Der var ingen forskelle i holdningerne til skifteholds arbejde i forbindelse med alder eller længde af tiden på skiftehold.
No differences in attitudes towards shiftwork emerged for age or length of time on shift.
Skiftturnusen viste væsentlige forskelle, idet arbejderne på 4-holdsdrift udtrykte den største almene tilfredshed med skifteholdsarbejde, og arbejderne på 3-holds- og 2-holdsdrift (dag og nat) tegnede sig for den laveste tilfredshed. Behovet for en for bedring af forholdene i forbindelse med skifteholdsarbejde blev understreget ganske klart af denne eksempelgruppe med særlig henvisning til følgende: .
Significant differences emerged for shift cycle, with the 4 cycle workers expressing the highest overall satisfaction with shiftwork, and the 3 cycle and the 2 cycle (day and night) exhibiting the lowest satisfaction.
Foranstaltningerne, virksomheden tilbyder skifteholdsarbejderne i form af skifteholdstillæg, goder og lønninger, opfattes som utilstrækkelige af de fleste skifteholdsarbejdere (kun tre virksomheder, nemlig C, E og G, betalte det højeste skifteholdstillæg på 33i%).
Measures offered by the company to shiftworkers in the form of shift premiums, benefits and pay were perceived as inadequate by the majority of shiftworkers (highest premium 33%% paid only by three companies, C, E and G).
Faciliteter, der stilles til rådighed af virksomheden, så som kantine, bedriftslægeservice og garderobefaciliteter, blev alle anset for at være under normen.
Facilities supplied by the company such as canteen, medical and cloakroom facilities were all viewed as sub-standard.
Man mente, at et varmt måltid var det mindste, skifteholdsarbejderne kunne forlange, specielt under hensyn til kendsgerningen, at natarbejde forstyrrer ernæringstilstandens cirkadiske rytme.
It was felt that a minimum requirement to aid shiftworkers would be a hot meal especially in view of the fact that night work disrupts the circadian rhythm of nutrition. (60.7% dissatisfied with canteen facilities).
Denne éksempelgruppe var bekymret over begrænsningen af bedriftslægeservicen til nogle få timer om ugen (48,6% var utilfredse med bedriftslægefaciliteterne), især fordi de fleste skifteholdsarbejdere opfatter skifteholdsarbejdets virkninger på helbredet som forringende eller forværrende.
This sample were worried about the limitation of medical care to a few hours a week (48.6% dissatisfied with medical facilities) especially as the majority of shiftworkers perceive the effects of shiftwork on health as disimproving or changing for the worse.
Man var også utilfreds med garderobefaciliteterne - arbejderne ønskede, at der træffes foranstaltninger til, at de kan "vaske sig", før de tager hjem.
Dissatisfaction was also expressed with cloakroom facilities - workers wanting materials provided so they could 'clean up' properly before going home.
(50,7% var utilfredse med garderobefaciliteterne).
(50.7% dissatisfied with cloakroom facilities).
Arbejderne var utilfredse med, at overarbejde faldt sammen med det sociale liv, idet der blev lagt særligt eftertryk på argumentet, at arbejdere, der ønsker at arbejde over, burde arbejde til usociale tider (weekender og aftenskift) og give folk, der ikke ønsker det, lov til at have et bedre socialt liv.
Workers were unhappy with the fact that overtime overlapped with social life, the main thrust of the argument being that those who request overtime should work unsocial hours (week-ends and evening shifts) and let those who don't want it have a better social life.
I nog le tilfælde ville dette forslag kræve en omlægning af skifteholdstiderne.
This recommendation would, in some cases, necessitate rescheduling of shift times.
Skifteholdsarbejderne mente, at det varme get vigtigt for dem at deltage i virksomhedens beslutningsproces.
Shiftworkers felt that it was very important for them to participate in the decision-making process of the company.
Det viste sig, at skifteholdsarbejderne ønskede at spille en rolle eller "have noget at sige" i forbindelse med følgende, direkte med skifteholdsarbejde forbundne aspekter:
It was discovered that shiftworkers would like to have a role or 'say' in the following aspects directly relating to their shiftwork:-
(a) Arbejdstider - arbejdstider i almindelighed, skifteholdstider og spørgsmålet om skiftbytning.
(a) Hours - hours in general, shift hours and the question of swapping shifts.
(b) Pauser - pausernes længde og tidspunkter.
(b) Breaks - length of breaks, time of breaks.
(e) Jobtype
(e) Type of Jobs.
Faktorer, forbundet med præstationen under natarbejde.
Factors Associated with Nightwork Performance.
Det blev desuden etableret, at skifteholdsarbejderne var klar over deres egne præstationsdefekter og virkningerne af træthed under arbejde på skiftehold. De (61,4%) var enige om, at deres koncentrationsevne om natten er ringere end om dagen, og at de er mindre årvågne, når de arbejder om natten.
It was further made clear that shiftworkers are aware of their own performance deficits and fatigue influences while working shifts.
De oplever også større krav til "energimængde" og arbejdsindsats under natarbejde.
They also experience greater demands on 'amount of energy' and effort in work required for night work.
De adspurgte nævnte også bevægelse på jobbet som en faktor, der gør det nemmere at opretholde rimelig årvågenhed på natholdet.
Movement on the job was mentioned by interviewees as a factor facilitating a reasonable degree of alertness when on nights.
Kun 28% mener imidlertid, at deres job forlanger megen bevægelse, og flertallet lader tii at sidde inde med job, der kræver, at man bliver ' på samme sted.
However, only 28%
En større tendens henimod mere afvekslende jobfunktioner, bevægelse inden for og i tilknytning til jobbet o.s.v., synes at tilkendegive områder, som bør ændres med en forbedring af skifteholdsarbejdernes præstationer for øje.
41 see their jobs as requiring a lot of movement and the majority appear to occopy jobs that require staying in the same place. So a greater trend towards more varied job operations, movement within and related to the job, etc. would point to areas of change to improve the performance of shiftworkers.
Helbred.
Health.
Mens skifteholdsarbejderne beskrev deres helbred som re lativt tilfredsstillende, var ca. 59% af gruppen klar over sandsynligheden for, at skifteholdsarbejde ikke bidrog ret meget til "et godt helbred".
While shiftworkers described their own health as relatively satisfactory, some 59% of the population perceived the probability that shiftwork would result in 'good health' as being low.
Arbejderne på nathold er også af den opfattelse, at skifteholdsarbejdets virkninger på helbredet (f.eks. energi, appetit, fysisk kondition og fordøjelse) efterhånden bliver værre (hhv. 69%, 64%, 56% og 48%), hvilket derfor understøtter deres almene bekymring over bedriftslægeservicerne og personlige behov.
'the worse' (69%, 64%, 56% and 48% respectively) thus supporting their overall concern with medical facilities and concern with personal needs.
På lignende måde som for helbredet var tilfredsheden stor m.h.t. søvnens kvantitet og kvalitet, men deres vurderinger af skifteholdsarbejdets virkninger på søvnen antydede, at de syntes, søvnen blev ringere efter natskiftet (68% af natarbejderne).
Similar to health, satisfaction with quantity and quality of was high while their estimates of the effects of shiftwork on sleep indicated that sleep was perceived to change for the worse after night shift (68% of night workers).
Det sociale liv oplevede skifteholdsarbejderne som nogenlunde tilfredsstillende.
Social life experienced by shiftworkers was reasonably satisfactory.
De adspurgte mente dog, at deres sociale liv blev forringet på grund af skifteholdsarbejde (69,0%).
Respondents, however, perceived their social life to change for the worse because of shiftwork (69.0%).
Utilfreds hed med det sociale liv var især forbundet med to af skifteholds arbejdets aspekter: (1) Holdningen til skifteholdsarbejdet (kan lide/kan ikke lide) - gruppen, der"kan lide" skifteholdsarbejde,
Dissatisfaction with social life was linked specifically to two aspects of shiftwork (1) attitude to shiftwork like/dislike - the 'like' group being more positive on social measures, and (2) shift cycle - those on the 3 cycle system being more affected.
Arbejderne understregede også betydningen af jobbets karakteristiske forhold, så som variation, autonomi og feedback, som de mente savnedes i jobbene, de sad inde med i øjeblikket.
Workers also emphasized the importance of job characteristics such as variety, autonomy and feedback and saw them as deficient in the jobs they presently occupy.
Trivsel på arbejdspladsen.
Job Satisfaction.
Mens scoringerne for folks trivsel på arbejdspladsen var relativt høj, var tilfredsheden med selve arbejdet, lønninger og forfremmelsesmuligheder ret lav, hvilket tyder på utilfredshed med godtgørelser og tillæg for udførelsen af skift eholdsarbe jde.
While satisfaction scores for people at work were relatively high, satisfaction with work itself, pay and promotional opportunities was quite low, indicating dissatisfaction with rewards and premiums for engaging in shiftwork.
Jobresultater, skifteholdsarbejdere opfatter som ønskelige.
Job Outcomes Perceived as Desirable by Shiftworkers.
Uoverensstemmelse mellem ønskeligheden af visse jobfacetter og sandsynligheden for disses tilstedeværelse, når man accepterer skifteholdsarbejde, blev understreget ganske klart af skifteholdsarbejderne.
The discrepancy between the desirability of certain job facets and the probability of their presence as a result of shiftwork was underlined quite clearly by shiftworkers.
Mens de mente, de måske nok modtog flere penge for skifteholdsarbejde, blev sandsynligheden for at opnå følgende faktorer anset for at være ringe som følge af skifteholdsarbejde: (1) mere formål med jobbet (32,8%), (2) forefremmelsesmuligheder (21,5%), (3) chancen for at udføre arbejde med større ansvar (22,2%).
While it was perceived as likely that more money would accrue from shiftwork, the probability of obtaining these factors as a result of shiftwork was perceived as being low, (1) more purpose to the job (32.8%), (2) chance of being promoted (21.5%),
De anså det også for vigtigt, (4) at de fik anerkendelse fra virksomhedens side, men sandsynligheden herfor var atter engang ringe (16,4%).
(3) chance to do more responsible work (22.2%). They also saw it important to get recognition from the company but, again, it was of low probability (16.4%).
Arbejderne anså især disse fire faktorer for at være yderst ønskelige med hhv.58,6%, 48,6%, 51,4% og 45,0%.
These workers found these four factors, in particular, as being highly desirable (58.6%),(48.6%), (51.4%) and (45.0%) respectively.
Af de seks undersøgte turnus var holdningen til skifteholdsarbejde (kan lide det/kan ikke lide det) mest positive for de varige aftenskift (X = 3,21) og mindst positive for to-holdsdrift (dag og nat, X = 1,38).
(like/dislike) was most positive for the permanent evenings (X = 3.21) and least positive for the two cycle shift (day and night X = 1.38).
Tilfredsheden med treholdsdrift var lav (X = 1,68), mens den var relativt høj for fire-holdsdriften (X = 2,40).
The three cycle shift was low in terms of satisfaction (X = 1.68) while the four cycle shift was relatively high (X = 2.40).
Analysen af skifteholdsarbejdernes opfattelser ved hjælp af deres holdning til skifteholdsarbejde (kan lide skifteholdsar bejde ss 4o,0%; kan ikke lide skifteholdsarbejde = 57,2%) til vejebragte i det hele taget en interessant profil.
Altogether when shiftworkers' perceptions were analysed by attitude to shiftwork (like shiftwork = 40.0%; dislike shiftwork 57.2%) an interesting profile emerged.
Det observeredes, at folk, der kan lide skifteholdsarbejde, indtager en- betydeligt mere positiv holdning til deres helbred, søvn, sociale liv, familieroller og tilpasninger 'til skifteholdstiderne, samt til deres job..Denne almene tilfredshed med livet og tilfredshedsresponserne viste sig også at være betydeligt mere positive for gruppen, der "kan lide skifteholdsar bejde".
It was observed that those who like shiftwork exhibit a significantly more positive attitude towards their health, sleep, social life, family roles and adjustments as a result of shift hours and also to their job. Overall life satisfaction and self-satisfaction responses were also found to be significantly more positive for the 'like shiftwork' group.
Denne profil er måske et tegn på en årsagsbestemt forbindelse mellem holdningen til skifteholdsarbejde og en tilstrækkelig tilpasning til oplevelsen af skifteholdsarbejde, og den fortjener følgelig yderligere analyse.
This profile is perhaps suggestive of a causal link between attitude to shiftwork and adequate adjustment to the shiftwork experience and is worthy of further analysis.
Variansanalyse af forskellene mellem gennem snittet af en række afhængige og uafhængige variabler.
Analysis of variance looks at the differences between the means of a number of dependent and independent variables.
Sandsynligheden for, at disse for skelle forårsages tilfældigt, afprøves m.h.t. statistisk betydning.
The probability of these differences being due to chance is tested for statistical significance.
ANOVA skaber således årsagsbestemte forbindelser mellem variabler eller variabelniveauer.
Hence ANOVA generates causal links between variables or variable levels.
BETYDNINGSNIVEAU
BREAKDOWN
Et betydningsniveau, der beskriver udstrækningen, i hvilken man kan være sikker på, at forskellen mellem grupperne ikke skyldes til fældighed.
This compiles means, standard deviations and variances of a dependent variable for each of a desired group in a sample.
Vurdering af variansen mellem grupper, divideret med fejlleddet.
The degree to which the variance is shared is representative of their covariance.
(a) Absolutte frekvenser - antallet af gange, man opnåede en given scoring. (b) Relative frekvenser - de gange en given scoring forekommer, i procenter.
A series of two-way tables displaying joint frequency distribution of two variables.
FRIHEDSGRADER
DEGREES OF FREEDOM
Rækkevidden, inden for hvilken variansvurderinger frit kan variere inden for en given arbejdstagergruppe. I en neutral eksempelgruppe, df = n-1.
The degree to which estimates of variance are free to vary in a given population.
GENNEMSNIT (X)
DEPENDENT VARIABLE
Summen af alle scoringer, divideret med antal let af scoringer.
A variable in which changes are consequent upon changes or antecedent conditions in another independent variable.
Henviser til variansen i summerne af eller forskellene mellem to variabler, X og Y, f.eks.
The between group variance estimate divided by the error term.
X+Y eller X-Y.
FREQUENCIES
Deres gensidige varians viser udstrækningen, i hvilken variansen er fælles.
(b) Relative Frequencies - the percentage of occurrence of a given score.
En værdi af betydning, der anvendes til at identificere en kategori.
A significant value used to identify a category.
KRYDSTABULERING
INDEPENDENT VARIABLE
OPDELING
MEAN (X)
En måling af forholdet mellem to variabler, som producerer en enkelt sammenfattende statistik, som beskriver dette forholds styrke.
MULTIPLE CORRELATION ANALYSIS independent and dependent variables predicting values for the latter, stating the magnitude of that relationship.
PÅLIDELIGHED (alfa)
PEARSONS CORRELATION
Proportionen af, hvor vidt den opnåede varians er en sand varians. Alle samlede variansscoringer omfatter en procentdel, der skyldes fejl.
A measure of the relationship between two variables producing a single summary statistic describing the strength of the association.
Nogle af skalaerne, anvendt i nærværende under søgelse, var fem-punktskalaer fra +5, +4, +3, +2, +1 under anvendelse af tilsvarende opgørelser af Likert-typen som f.eks.
Any subgroup drawn from a specified population, the population being the total number of cases of individuals possessing similar attributes.
Stærkt uenig
Undecided
Med mindre andet anføres, repræsenterer +5 den positive ende af skalaen og +1 den negative en de. Gennemsnitsscoringen var således 3 på disse skalaer.
The +5, unless otherwise stated denotes the positive end of the scale, +1 the negative end.
I andre tilfælde anvendtes en firepunktskala, der varierede fra +4, +3, +2, +1, sammen med tilsvarende opgørelser som f.eks.
In other cases, a four point scale was adopted ranging from +4, +3, +2, +1 coupled with the corresponding statements, e.g.
Variablen, der styres af den eksperimenterende, og som anvendes på forsøgsemnet til bestemmelse af dens virkninger.
The +4 denotes the positive end of the scale, unless otherwise stated, +1 the negative end.
ARBEJDE
WORK
opyright: DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG
Copyright of THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS, 1981
Dette dokument giver et kort sammendrag af hovedresultaterne af en gennemgang og vurdering af litteraturen om støj, stress og arbejde, som er gennemført af tre forskere fra Fakultetet for Psykologi, Trinity College, Dublin.
This document provides a short summary of the main results from a review and evaluation of the literature on noise, stress and work undertaken by three researchers from the Department of Psychology, Trinity College, Dublin.
Det udgør den første del af et 3-årigt projekt vedrørende naturen og omfanget af de psykologiske skadevirkninger af høje niveauer af industriel støj på arbejdere, der financières i fællesskab af Det Europæiske Institut og National Board for Science and Technology i Irland.
This forms the first part of a three year project on the nature and extent of the psychological ill-effects of high levels of industrial noise on workers which is being financed jointly by the European Foundation and the National Board for Science and Technology in Ireland.
Skønt denne undersøgelse endnu ikke er tilendebragt, har Instituttet besluttet at offentliggøre dette sammendrag (på Det Europæiske Fællesskabs sprog) og hele rapporten (på engelsk), da resultaterne sandsynligvis vil være af betydelig interesse for dem, der er engageret på arbejdsforholdenes interesseområde. Erklæringerne i disse dokumenter er imidlertid forfatternes og repræsenterer ikke nødvendigvis Det Europæiske Instituts synspunkter.
Although this study is not yet complete, the Foundation has decided to publish this summary (in the working languages of the European Community) and the full report (in English) as the results are likely to be of considerable interest to those involved in the field of working conditons.
α redegørelse for de psykologiske, psykofysiologiske og sociale alger af at være udsat for høje støjniveauer i industrielle iljøer samt industriel støj i Irland.
A review of the psychological, psychophysiological and social effects of exposure to high levels of noise in industrial environments and of industrial noise exposure in Ireland
SAMMENDRAG OG KONKLUSIONER enne l^o sider lange rapport, som foreligger pa engelsk, er resultaet af første års arbejde med et treårigt projekt med titlen "En unersøgelse af karakter og udstrækning af høje industrielle støjnieauers psykologisk skadelige virkninger pä arbejdere, samt af de ilkår hvorunder de forekommer".
This I40 page report, which is available in English, is the result of the first year's work on a three year project entitled 'An investigation of the nature and extent of the psychological ill-effects of high levels of industrial noise on workers and the conditions under which they occur'.
Første fase af dette projekt, som lev finansieret af Det europæiske Institut til forbedring af livsg arbejdsvilkårene, omfatter en oversigt over og evaluering af den elevante litteratur om støj og dennes indvirkning på psykologiske g psykosociale funktioner, idet opmærksomheden især er samlet om de spekter, som vedrører arbejde, samt en foreløbig evaluering af det ndustrielle støjproblem i Irland.
The first phase of this project, which has been financed by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, involves a review and evaluation of the re levant literature on noise and its effects on psychological and psychosocial functioning, focussing on those aspects relevant to work, and a preliminary evaluation of the industrial noise problem in Ireland.
Andet og tredje år af dette projekt liver finansieret af National Board for Science and Technology in reland (Nationalrådet for videnskab og teknologi i Irland), og de ndelige resultater vil blive stillet til fri rådighed for Institut et ved slutningen af denne periode.
The second and third years of this project are being fund ed by the National Board for Science and Technology in Ireland and the final results will be made freely available to the Foundation at the end of this period.
n betragtning af litteraturen vedrørende virkningerne af støj på høelsen ligger uden for denne rapports rammer og er blevet tilstrækkeigt behandlet på andet sted.
Consideration of the literature on the effects of noise on hearing is outside the scope of this report and has been adequately covered elsewhere.
Denne rapport beskæftiger sig kun med e virkninger af støj, som ikke har med høreevnen at gøre - sådanne irkninger er af Cohen (1973) blevet beskrevet som omfattende "fortyrrelse af fysisk og mental sundhed, adfærdsforstyrrelse og nedsat ræstationsevne, indgriben i ønsker eller behov for bekvemmelighed amt en følelse af velvære".
This report is only concerned with the extra—auditory effects of noise — such effects have been described by Cohen (1973) as in cluding "disturbance to physical and mental health, behavioural disruption and performance loss, interference with desires or needs for comfort, and a sense of well-being".
Rapporten betragter desuden kort virkingerne af støj på kommunikation og menneskers indbyrdes forhold.
In addition the report considers briefly the effects of noise on communication and social interaction.
apporten følger de vigtigste tråde af bevismaterialet vedrørende irkningerne af støj på udførelsen af forskellige slags opgaver, den ysiologiske reaktion overfor støj på både kort og lang sigt, virkingerne af støj på det psykologiske velvære, og på samværsmæssig dfærd, samt støjs tilsløring af tale.
The report traces the main strands of evidence concerning the effects of noise on the performance of various types of task, the physiological response to noise over both the short and the long term, the effects of noise on psychological well-being and on social behaviour, and the masking of speech by noise.
De forskellige måder, hvorpå ndustriel støj og andre stressfremkaldende faktorer indvirker på inanden, bliver også diskuteret,og endelig er der en kort undersøelse af den eksisterende viden og aktivitet med hensyn til det prolem, som industriel støj frembyder i Irland.
Various ways in which industrial noise could interact with other stressors are also discussed, and finally, the state of knowledge and activity about the problem posed by industrial noise in Ireland is also briefly examined.