natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lønudviklingen bør bidrage til stabile makroøkonomiske vilkår og til et beskæftigelsesvenligtpolicy mix.
Wage developments should contribute to stable macroeconomic conditions and to an employmentfriendly policy mix.
Medlemsstaterne bør fremme hensigtsmæssige rammevilkår for lønforhandlingerne mellem arbejdsmarkedets parter.
Member States should promote the right framework conditions for wage negotiations bysocial partners.
Udviklingen i lønomkostningerne bør navnlig forblive moderat i en situation med enmulig konjunkturbetinget stigning i produktiviteten eller midlertidig øget inflation.
In particular, labour cost developments should remain moderatein the context of a possible cyclical recovery in productivity or temporary increasesin inflation.
Det vilgive virksomhederne mulighed for at øge deres jobskabende investeringer.
This would allow companies to increase job-creating investment.
Fremme denmakroøkonomiske dialog i et produktivitetsorienteret lønpolitisk klima.
Fosterthe macroeconomic dialogue in a context of productivity-oriented wage policies
Økonomiske reformer for at øge EU's vækstpotentiale
Economic reforms to raise Europe's growth potential
Strukturreformer er afgørende for at øge EU's vækstpotentiale.
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential.
For at opnå flest mulige synergieffekter gennemføres de bedst på en generel og samordnet måde.
To yield maximum synergies,they are best implemented in a comprehensive and co-ordinated way.
Ved at indføre mere fleksibilitet iøkonomien bidrager de til makroøkonomisk stabilitet og modstandskraft over for stød. Strukturreformer på forskellige områder kan desuden, navnlig hvis de gennemføres sammen, skabe væsentligefordele og reducere tilpasningsomkostningerne også på kort sigt, hvis synergieffekten udnyttes.For eksempel vil det øgede arbejdskraftudbud, der skabes af arbejdsmarkedsreformer, hurtigerekunne udnyttes, hvis der opstår nye forretningsmuligheder som følge af produkt- og kapitalmarkedsreformer.
By introducing moreflexibility in the economy, they contribute to macroeconomic stability and to resilience to shocks.Furthermore, structural reforms in different areas, the more so if implemented together, can producesubstantial benefits and reduce adjustment costs also in the shorter run when exploiting synergies.For example, additional labour supply triggered by labour market reforms will be taken up morerapidly in the presence of new business opportunities opened up by product and capital marketreforms.
Omvendt kan de nye forretningsmuligheder, der følger af produkt- og kapitalmarkedsreformer, kun udnyttes, hvis der er uddannede og faglærte arbejdstagere til rådighed.
Conversely, new business opportunities created by product and capital market reforms canonly be taken advantage of if appropriately educated and skilled workers are available.
Mod fuld beskæftigelse: Flere og bedre job
Towards full employment: more and better jobs
De menneskelige ressourcer er fortsat i høj grad underudnyttet i EU.
Human resources remain greatly underutilised in the EU.
Dette fremgår af de forholdsvislave beskæftigelsesfrekvenser i EU og den lave stigning i arbejdsproduktiviteten (sidstnævnte behandles i afsnit 2.2.ii).
This is evidenced by the comparativelylow employment rates in the EU as well as low labour productivity growth (the latter is addressed insection 2.2.ii).
Hovedårsagen til, at BNP per capita ligger et godt stykke under niveauet i USA, er den, at færre er beskæftiget - i forhold til den samlede befolkning i den arbejdsdygtige alder - og at de personer, der er beskæftiget, arbejder færre timer.
The main reason why GDP per capita is well below the US level is that fewer people– in relation to the total population of working age – are in employment, and those that are tend towork fewer hours.
Arbejdsmarkedsreformer, der øgerudbuddet af arbejdskraft og gør det lettere at tilpasse arbejdsmarkederne til ændringer i de økonomiske vilkår, er derfor af stor betydning for økonomierne i EU.
Labour market reforms that increase labour supply and make labour marketsmore adaptable to changing economic conditions are therefore of great importance for the EUeconomies.
Sådanne reformer skal sikre, at detkan betale sig at arbejde.
Such reforms must make work pay.
Mange er i virkeligheden blevet tilskyndet til at forlade arbejdsmarkedeteller til at forblive inaktive, f.eks. på grund af forholdsvis gavmilde eller løst håndhævede overførselsindkomstordninger eller på grund af incitamenter til tidlig tilbagetrækning.
Many people have in fact been encouraged toleave the labour market or to remain inactive, for example through relatively generous or looselyenforced benefit systems, or through incentives to retire early.
Når de søger arbejde, må de ofte regne med høje effektive marginalskattesatser og inddragelse af sociale ydelser.
When they do seek work, they areoften faced with the prospect of high marginal effective tax rates, as well as withdrawal of benefits.
Mangelen på børnepasningsfaciliteter gør det desuden vanskeligere at begynde at arbejde, navnligfor kvinder.
Moreover, lack of child care facilities makes it more difficult to take up a job, especially forwomen.
Nogle, specielt lavtuddannede eller personer, der bor i dårligere stillede områder, måkonstatere, at de er for dyre at ansætte, hvilket peger på, at der både er behov for, at uddannelsensog erhvervsuddannelsens kvalitet skal forbedres (som påpeget i afsnit ii), og at lønningerne bedreskal afspejle produktiviteten.
Some, particularly the lowskilled or those living in poorer regions, find themselves pricedout of jobs, which points to the need both to improve the quality of education and training (asdiscussed in section ii) and to allow wages to better reflect productivity.
Unødigt restriktive arbejdsmarkedsordninger er til gavn for etableredelønmodtagere, men det sker på bekostning af dem, der er marginaliseret på arbejdsmarkedet, idet degør det for dyrt for firmaerne at foretage nyansættelser og øger derved risikoen for langtidsarbejdsløshed.
While overly restrictivelabour market regulations benefit established employees, it does so at the expense of those at themargins of the labour market, making it too costly for firms to take on new staff, which are left atgreater risk of longterm unemployment.
En opblødning af unødigt restriktive bestemmelser om sikkerhed i ansættelsen, bedre regulering og en mere fleksibel arbejdstilrettelæggelse - f.eks. bedre muligheder for deltidsarbejde fordem, der ønsker det, og fleksible arbejdstider - rigtigt afbalanceret med en passende sikkerhed i beskæftigelsesforholdene, ville derimod gøre det lettere for mange at komme ind i arbejdsstyrken ogfor virksomheder at ansætte dem.
By contrast, relaxing overly restrictive elements ofemployment protection legislation, better regulation and more flexible work organisation – forexample, greater opportunities for part-time work for those who want, and flexible working hours –properly balanced by due security in employment relationships, would make it easier both forpeople to join the labour force and for firms to take them on.
Hindringer og negative incitamenter for arbejdskraftens mobilitet- både den geografiske og faglige mobilitet - hæmmer også arbejdsmarkedets funktion og viser, atder er store muligheder for at skabe bedre overensstemmelse mellem udbuddet af job og de menneskelige ressourcer, der er til rådighed.
Obstacles and disincentives to labourmobility – both geographical and occupational – also impede the proper functioning of the labourmarket, leaving ample scope for an improved match between job openings and the human resourcesavailable to fill them.
I denne sammenhæng vil det være af afgørende betydning, atvandrende arbejdstagere integreres effektivt på arbejdsmarkedet.
In this context the effective integration of migrant workers into the labourmarket will be crucial.
At skabe betingelserne for fuld beskæftigelse, bedre kvalitet og produktivitet på arbejdet, størresamhørighed og rummeligere arbejdsmarkeder er af afgørende betydning for Lissabon-strategien oger blevet de overordnede mål i den europæiske beskæftigelsesstrategi.
Creating the conditions for full employment, better quality and productivity at work, greatercohesion and inclusive labour markets, are fundamental to the Lisbon strategy and have become theoverarching objectives of the European Employment Strategy.
En bedre udnyttelse af demenneskelige ressourcer er en topprioritet i Lissabon-strategien.
Making better use of humanresources is a top priority in the Lisbon strategy.
Det afspejles i de mål, EU's statsog regeringschefer har opstillet for den samlede beskæftigelsesfrekvens, for kvindernes og de ældrearbejdstageres beskæftigelsesfrekvens og opfordringen til, at den faktiske tilbagetrækningsalder i EU forhøjes med fem år. En opfyldelse af disse mål ville være et vigtigt skridt hen imod realiseringen af den overordnede målsætning om en beskæftigelsesfrekvens på 70% senest i 2010.
It is reflected in targets established by EU Headsof State and Government for overall, female and older workers’ employment rates and in the callfor an increase of five years in the effective average age at which people stop working in the EU.Their achievement would mark an important step towards the overall objective of an employmentrate of 70% by 2010.
Højerebeskæftigelsesfrekvenser ville direkte bidrage til en højere vækst.
Higher employment rates would directly contribute to higher growth.
De er et element i den fastlagtetrestrengede strategi til tackling af de budgetmæssige virkninger af befolkningens aldring.
They arean element of the well established threepronged strategy for tackling the budgetary implications ofageing populations.
For at nådisse mål må man tackle årsagerne til den høje arbejdsløshed og lave deltagelse i arbejdsstyrken i EU.
To reach these targets, the root causes of high unemployment and low labourforce participation in the EU must be tackled.
Indsatsen for at forbedre incitamenterne, så det kan betale sig at arbejde, for at fremmejobskabelse og for at effektivisere arbejdsmarkedet er i denne forbindelse af stor betydning.
Action to improve incentives in order to make workpay, to facilitate job creation and to improve the efficient functioning of the labour market isimportant in this respect.
Som led i reformerne for at øge beskæftigelsen bør medlemsstaterne resolut implementere allebeskæftigelsesretningslinjer og de henstillinger, der er rettet til dem, og som behandler beskæftigelsesspørgsmålene mere indgående.
In pursuing reforms to increase employment, Member States should vigorously implement allthe Employment Guidelines and the recommendations addressed to them, which deal withemployment issues in greater detail.
For at bidrage til at øge EU's vækstpotentiale og tackle debudgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring bør medlemsstaterne i de kommende treår:
In order to contribute to raise Europe’s growth potentialand to tackle the budgetary implications of ageing populations, Member States should over thecoming three years:
8) forbedre de kombinerede incitamentsvirkninger fra skatte- og overførselsindkomstsystemerne, reducere de høje effektive marginalskattesatser for at reducere arbejdsløsheds- ogfattigdomsfælder og øge forrentningen af den menneskelige kapital, sænke skatter og ydelser, der hæmmer udbud af og efterspørgsel efter lavtlønnede.
Improve the combined incentive effects of taxes and benefits, reduce high marginaleffective tax rates in order to reduce unemployment and poverty traps and increase thereturn on human capital, reduce tax and benefit disincentives to supply and demand forlow-paid labour.
Mod en konkurrencedygtig og dynamisk videnbaseret økonomi med bedre job: Øget produktivitet og erhvervsdynamik
ii)Towards a competitive and dynamic knowledge-based economy with better jobs: Increasingproductivity and business dynamism
At øge EU's vækstpotentiale afhænger ikke blot af jobskabelse, men også af, at arbejdskraftsproduktiviteten og erhvervsdynamikken stimuleres yderligere.
Increasing the EU’s growth potential depends not only on job creation but also on giving anadditional stimulus to labour productivity and business dynamism.
I en situation med en gradvis faldendearbejdsstyrke i forbindelse med befolkningens aldring er yderligere produktivitetsstigninger afgørende for at opretholde og øge den fremtidige levestandard.
Indeed, in a context of aprogressively declining labour force linked to ageing, further productivity increases areindispensable to maintain and increase future living standards.
Øget produktivitet giver mulighed foren højere realløn og øger grundlaget for nye investeringer.
Increasing productivity makes itpossible to raise real wages, and gives scope for investing.
Inden for offentlige tjenesteydelserdæmper den omkostningstrykket og giver en højere kvalitet for en given finansieringsramme.
In public services it attenuates costpressures and provide a higher level of quality for a given level of funding.
For atøge produktiviteten er det nødvendigt fuldt ud at udnytte fordelene ved det indre marked, at foretageomkostningseffektive investeringer i færdigheder, viden, innovation og organisationsændringer og ihøjere grad at anvende nye teknologier.
To boost productivity itis necessary to fully reap the benefits of the internal market, to cost-effectively invest in skills,knowledge, innovation and organisational change and make broader use of new technologies.
Samtidig er der behov for en meget stærkere erhvervsdynamik for at forbedre de europæiske virksomheders konkurrencestilling.
At thesame time, much stronger business dynamism is needed to improve the competitive position of European firms.
Arbejdskraftens produktivitetsgevinster afhænger i høj grad af øgede og mere effektive investeringer i fysisk kapital("capital deepening") og i viden og innovation.
Labour productivity gains are highly dependent on increased and more efficientinvestment in physical capital (‘capital deepening’) and in knowledge and innovation.
At stræbe efter kvalitet i arbejdet og forbedring afde menneskelige ressourcers overordnede kvalitet gennem investeringer og større uddannelseseffektivitet vil bidrage til at øge den menneskelige kapital og arbejdskraftens produktivitet.
Strivingfor quality at work and improving the overall quality of human resources through investment andhigher efficiency of training will contribute to raising human capital and labour productivity levels.
Lige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse vil også øge produktiviteten og forbedre mulighedernefor at finde et job.
Non-discrimination in the access to education and training will also enhance productivity andimprove the opportunities to find a job.
Både jobkvalitet og foranstaltninger til at øge arbejdskraftudbuddet og fremme enaktiv aldring behandles detaljeret i beskæftigelsesretningslinjerne.
Job quality as well as measures to increase labour supplyand promote active ageing is addressed in detail in the Employment Guidelines.
Både den offentlige og private sektor skal bidrage, hvis Lissabonmålene skal realiseres. Regeringerne kan bidrage ved at anvende de offentlige midler så effektivt som muligt, ved at omkanalisereoffentlige udgifter over mod vækstskabende omkostningseffektive investeringer, menneskelig kapital og viden inden for rammerne af de overordnede budgetrestriktioner og ved at søge at opnå enhøjere løftestangsvirkning af den offentlige støtte til private investeringer.
Both the public and the private sector will have to contribute if the Lisbon goals are to be achieved.Governments can contribute by spending public money as efficiently as possible, by redirectingpublic expenditure towards growth-enhancing costeffective investment and human capital andknowledge subject to overall budgetary constraints, and by seeking a higher leverage of publicsupport on private investment.
Navnlig investeringer ieuropæisk nøgleinfrastruktur, såsom transeuropæiske net, har topprioritet på EU-plan.
In particular, investments in key European infrastructures, such as Trans European Networks, are a top priority to be addressed at the EU level.
Den størstedel af stigningen i investeringerne skal komme fra den private sektor.
The lion’s share of theincrease in investment will have to come from the private sector.
Politikken skal derfor tagesigte på at forbedre de økonomiske rammevilkår, der skal tilskynde virksomhederne til at innovere, investere og vokse.
Policies should therefore aim atimproving the economic framework conditions, which will encourage businesses to innovate,invest and grow.
Dette indebærer at fremme konkurrence på produkt- og kapitalmarkederne,sikre ensartede spilleregler for firmaer i EU, fremme iværksætterlysten og sikre et regelværk af højkvalitet, at øge investortilliden og belønne investeringer i viden og innovation.
This implies fostering competition in product and capital markets, ensuring a levelplaying field for firms in the EU, promoting entrepreneurship and ensuring a high quality regulatoryenvironment, increasing investor confidence, and rewarding investment in knowledge andinnovation.
Det indre marked spiller en væsentlig rolle i denne forbindelse, herunder integrationen af de finansielle markeder som vist i nogle nylige undersøgelser.
The Internal Market plays an important role in this respect, including financial market integration,as recent studies have shown.
Der er navnlig behov for at udnytte muligheden for en fuldstændig markedsåbning, der vil fremme vækst og beskæftigelse i servicesektoren.Kommissionen har fremlagt en ny og strømlinet strategi for det indre marked for perioden 20032005 med nye forslag om at udnytte det indre markeds fulde potentiale med sigte på vækst, jobskabelse og konkurrenceevne.
In particular the scope of full market opening for boosting growth andemployment in the service sector needs to be exploited. The Commission has presented a new andstreamlined Internal Market Strategy for the 2003-2005 period with new proposals to exploit thefull potential of the Internal Market for growth, job creation and competitiveness.
Samtidig kan en større udbredelse af viden og innovation i alle medlemsstaterne være et stærkt incitament til en højere vækstrate i EU på lang sigt.
At the same time, a strong impulse to the long-run potential growth rate of the Union can stem froman increased diffusion of knowledge and innovation across Member States.
I dette perspektiv kan politikker med henblik påen bedre integration af innovation og uddannelsessystemer på nationalt plan spille en væsentligrolle.
In this perspective,policies to better integrate national innovation and educational systems can play an important role.
Medlemsstaterne bør i de kommende tre år navnlig:
In particular, Member States should over the coming three years:
Der kan kun opnås en holdbar vækst, hvis der tages passende hensyn til spørgsmål, der angår økonomisk, social og miljømæssig holdbarhed, og til synergieffekterne mellem disse aspekter.
Growth will only prove to be sustainable if due attention is being paid to issues of economic, social,and environmental sustainability and to the synergies between these aspects.
Ved atforetage konsekvensanalyser og cost-benefit-analyser af lovforslag kan man systematisk identificereog vurdere synergieffekter og kompromiser mellem økonomiske, sociale og miljømæssige mål.Hvis det er muligt, bør der foretrækkes fleksible markedsbaserede løsninger, som giver mulighedfor at nå de sociale og miljømæssige mål.
Carrying out impactassessments and cost-benefit analysis of proposed legislation will allow synergies and trade-offsbetween economic, environmental and social objectives to be identified and assessedsystematically. Where possible, flexible, market-based solutions that achieve environmental andsocial goals, should be preferred.
Økonomisk holdbarhed: Sikring af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt
i)Economic sustainability: Ensuring the long-run sustainability of public finances
En stigende ældrebyrde vil læggeøget pres på de offentlige finanser.
Rising old age dependency ratios will putincreasing pressure on public finances.
En faldende andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder vilkomme til at bære hovedbyrden ved de stigende udgifter til bl.a. offentlige pensioner og sundhedsvæsen.
Rising expenditure on, notably, public pensions and healthcare, will have to be shouldered mainly by a shrinking working age population.
Behovet for at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt blev understreget af Det Europæiske Råd i Lissabon, Stockholm og Barcelona.
The need to ensurethe longterm sustainability of public finances has been underlined by the Lisbon, Stockholm and Barcelona European Councils.
For at håndtere de økonomiske og budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring besluttede Det Europæiske Råd i Stockholm at anbefale en trestrenget strategi, der fokuserer på at øge beskæftigelsesfrekvenserne (jf. afsnit 2.2.i)),reducere den offentlige gæld og reformere pensions- og sundhedssystemerne.
To address the economic and budgetary consequences of ageing, the Stockholm European Council decided that a threepronged strategy should be followed, focusingon increasing employment rates (see section 2.2. i), on the reduction of public debt, and onreforming pension and health care systems.
I denne sammenhænger der behov for nærmere at undersøge virkningen af indvandringen.
In this context, the impact of immigration needs to befurther examined.
Der bør udtrykkeligt tages hensyn til holdbarhedsspørgsmålet i forbindelse med vurderingen afmedlemsstaternes budgetstillinger, og i de kommende år skal der derfor lægges større vægt på deoffentlige gældskvoter i budgetovervågningsprocessen.
Sustainability concerns should be explicitly taken into account when assessing the budget positionsof Member States and therefore greater weight must be attached over the coming years togovernment debt ratios in the budgetary surveillance process.
Hvis nedbringelsen af gælden skal yde etvæsentligt bidrag til finansiering af budgetudgifterne til den aldrende befolkning, er det helt nødvendigt at opnå den krævede budgetmæssige balance og i nogle tilfælde at operere med overskud;dette bør indgå i en ambitiøs trestrenget strategi for, hvordan de langsigtede budgetmæssige følgeraf aldring kan klares.
If debt reduction is to make anoticeable contribution towards meeting the budgetary cost of ageing populations, then reaching therequired balanced budget position and in some cases running surpluses is essential; this should bepart of an ambitious threepronged strategy to meet the longterm budgetary consequences ofageing.
Reformerne af pensionssystemerne bør resolut videreføres på linje med de overordnede fællesmål, der blev opstillet på Det Europæiske Råds møder i Göteborg og Laeken.
Reforms of pension systems should be forcefully pursued in line with the broad common goalsagreed by the Gothenburg and Laeken Councils.
Dette bør gøres for atsikre tilstrækkelige pensioner, garantere pensionssystemernes finansielle holdbarhed og modernisere pensionssystemerne som svar på økonomiens, samfundets og borgernes ændrede behov.
This should be done with a view to safeguardingthe adequacy of pensions, ensuring the financial sustainability of pension systems and modernisingpension systems in response to changing needs of the economy, society and individuals.
I denfælles rapport om medlemsstaternes pensionsstrategier, som Det Europæiske Råd i Bruxelles imarts 2003 hilste velkommen, understreges det, at sikring af den finansielle holdbarhed på lang sigtikke blot er vigtig i sig selv, men også er en nødvendig forudsætning for tilstrækkelige pensioner ifremtiden. Rapporten konkluderer, at tempoet i reformarbejdet for at garantere tilstrækkelige pensioner i fremtiden skal opretholdes, og at der skal gøres en mere omfattende og ambitiøs indsats.
The Joint Report on Member States' pension strategies, welcomed by the Brussels Spring European Councilin March 2003, underlines that ensuring longterm financial sustainability is not only important inits own right but is also a necessary precondition for an adequate provision of pensions in the future.It concludes that the momentum behind the reform process to secure the sustainability of adequatepensions must be maintained, including more wide-ranging and ambitious efforts.