natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Malta og Slovenien er også de eneste lande, der tester de indsatte, inden de forlader fængslet.
Malta and Slovenia are also the only countries to test prisoners before they go on leave.
Der foretages tilfældig narkotikatestning i alle fængsler i Tjekkiet, Malta, Slovenien og Slovakiet og i under 50 % af fængslerne i Ungarn.
Random drug testing is carried out in all prisons in the Czech Republic, Malta, Slovenia and Slovakia and in less than 50 % of prisons in Hungary.
Kun få fængsler i de nye medlemsstater har angivet at have indført skadesreduktionsforanstaltninger til intravenøse stofbrugere. Nåle- og sprøjtebytteprogrammer er ikke gennemført i fængsler i nogen af de nye medlemsstater, og kun Estland, Litauen og Slovenien stiller angiveligt desinficeringsmidler til rådighed til rengøring af sprøjter.
Few prisons in the new Member States report harm reduction measures for injecting drug users.
Der gøres dog en indsats mod narkotikarelaterede smitsomme sygdomme i fængslerne.
Nevertheless, drugrelated infectious diseases are being tackled in prisons.
Vaccination mod hepatitis B er tilgængelig i alle fængsler i 6 nye medlemsstater (Tjekkiet, Estland, Ungarn, Malta, Slovenien og Slovakiet), og 5 lande har angivet, at der er adgang til antiviralbehandling for hepatitis C-positive indsatte i alle fængsler (Tjekkiet, Litauen, Polen, Slovenien og Slovakiet).
Vaccinations against hepatitis B are available in all prisons in six new Member States (Czech Republic, Estonia, Hungary, Malta, Slovenia and Slovakia), and fi ve countries report the availability of antiviral treatment for hepatitis C-positive prisoners in all prisons (Czech Republic, Lithuania, Poland, Slovenia and Slovakia).
Alle nye medlemsstater har meldt om antiretroviral behandling til hiv-positive indsatte (2).
Antiretroviral treatment for HIV-positive prisoners is reported by all new Member States (2).
Stoffri behandling er fremherskende blandt foranstaltningerne i fængsler i de nye medlemsstater, men dækningen af sådanne tiltag er begrænsede.
Drug-free treatment approaches dominate the interventions in prisons in the new Member States, but the coverage of such interventions is limited.
Stoffri behandling med psykologisk støtte angives at være tilgængelig i under 50 % af fængslerne i Tjekkiet, Estland, Litauen, Ungarn, Polen og Slovakiet.
Drug-free treatment with psychological support is reported to be available in less than 50 % of prisons in the Czech Republic, Estonia, Lithuania, Hungary, Poland and Slovakia.
Der findes stoffrie afdelinger i de fleste lande, men kun Tjekkiet og Slovenien har meldt om sådanne tilbud i over 50 % af fængslerne.
Drug-free units exist in most countries, but only the Czech Republic and Slovenia report such facilities in more than 50 % of prisons.
Kort afgiftning med medicin er mere udbredt (alle fængsler i Letland, Ungarn, Malta, Slovenien og Slovakiet).
Brief detoxification with medication is more widely available (all prisons in Latvia, Hungary, Malta, Slovenia and Slovakia).
For yderligere henvisninger se EONN (2005c).
For further references see EMCDDA (2005c).
Antallet af indsatte i de nye medlemsstater, der har adgang til behandling med antagonister og substitutionsbehandling, er generelt lavt.
The number of prisoners in new Member States having access to treatment with antagonists and substitution treatment is generally low.
Behandling med antagonister synes kun at
Except in emergency cases, treatment with antagonists does
Der foreligger ingen data for Cypern.
No data are available for Cyprus.
Lissabon og Tallinn), men også mere omfattende byzoner (f.eks. den østlige del af Irland, omkring Dublin) har deres egne strategier til at reducere antallet af narkotikarelaterede dødsfald.
According to the reports by NFPs (35), objectives and target groups in national strategies also show a high level of synergy at the European level. Besides drug injectors, target groups include sex workers and prisoners.
I Tjekkiet, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige findes der lokale eller regionale politikker, og i Bulgarien er der udarbejdet strategier på lokalt plan i 9 byer.
In the new central European Member States in particular, but also in Norway, young people and non-injectors are clearly addressed as further important target groups for action to prevent infectious disease. Danish and Estonian policies widen the target groups even more and include groups in close contact with drug users.
I Tyskland og Grækenland indgår konkrete foranstaltninger, som er målrettet mod forebyggelse af smitsomme sygdomme, i den nationale narkotikastrategi, mens forebyggelsen af smitsomme sygdomme ikke udtrykkeligt er fastlagt som et mål.
In Germany and Greece, concrete measures aimed at the prevention of infectious diseases form part of the national drug strategy, while infectious disease prevention is not explicitly identified as an objective.
Som i EU’s tidligere narkotikastrategi og handlingsplan er forebyggelse af spredningen af smitsomme sygdomme fortsat et vigtigt mål i den nuværende strategi og er fastsat som mål 16 i handlingsplanen for 2005-2008. Dette understreger den fortsatte betydning, som europæiske regeringer og Kommissionen
In many EU countries, strategies aimed at reducing infectious disease are clearly geared towards HIV/AIDS, particularly Estonia, Spain, Cyprus, Latvia and Lithuania.
Disse strategier for forebyggelse af smitsomme sygdomme er i de fleste tilfælde af ret nyere dato, og tidspunktet for deres vedtagelse er i en række lande sammenfaldende med EU’s tidligere narkotikastrategi (2000-2004), hvori en reduktion af forekomsten af smitsomme sygdomme blandt stofbrugere for første gang blev et europæisk mål.
These infectious disease prevention strategies are in most cases quite recent, and the timing of their adoption coincides in a number of countries with the previous EU drug strategy (2000–04), in which a reduction in the incidence of infectious diseases among drug users became a European target for the first time.
) Denne analyse er i vidt omfang baseret på national indberetning med et struktureret spørgeskema (SQ 23), ajourført med oplysninger fra de nationale knudepunkters nationale rapporter.
) This analysis is largely based on national reporting with a structured questionnaire (SQ 23), updated with information provided by national focal points in their national reports.
Kapitel 2: Tiltag over for narkotikaproblemer i Europa — en oversigt
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
Lavtærskeltjenester som en vigtig datakilde
Targeted treatment and quality management public discussion in Austria was boosted by an international conference on the topic held in Vienna in 2005.
Lavtærskeltjenester spiller en afgørende rolle med hensyn til at øge stofbrugernes adgang til behandling. For grupper af stofbrugere, der er »skjulte« eller vanskeligere at nå ud til, eller som har mistet kontakten til behandlingssystemet, kan disse tjenester tilvejebringe et kontaktpunkt og en ramme for medicinske og sociale tilbud.
The current EU action plan also calls for high-quality treatment and harm reduction services.
grad af synergi på europæisk plan. Foruden intravenøse stofbrugere omfatter målgrupperne sexarbejdere og fængselsindsatte.
The use of quality management tools at the level of the treatment and harm reduction planning has resulted in services being more target group specific, e.g. respecting the different needs of gender groups (see also the selected issue on gender).
I navnlig de nye centraleuropæiske medlemsstater, men også i Norge, er indsatsen for at forebygge smitsomme sygdomme klart rettet mod unge og ikke-intravenøse stofbrugere som yderligere vigtige målgrupper.
Harm reduction strategies form an important part of the European response to drug use today, and improving access to services for the prevention and reduction of healthrelated harm is a main priority of the EU drug strategy 2005–12.
Politikkerne i Danmark og Estland udvider målgrupperne endnu mere og omfatter grupper i nær kontakt med stofbrugere.
The common strategic platform on the reduction of healthrelated harm that the EU drug strategy provides is mirrored in many national policies across the EU and has supported a mainstreaming of evidence-based responses in this area.
I mange EU-lande er strategier til reduktion af smitsomme sygdomme klart rettet mod hiv/aids, navnlig i Estland, Spanien, Cypern, Letland og Litauen.
In 2004, an improvement in the monitoring of syringe availability at European level was documented.
I 10 lande (37 %) nævnes i strategier i forbindelse med smitsomme sygdomme imidlertid udtrykkeligt forebyggelse af hepatitis C-infektion
However, information on the provision, utilisation and coverage of the wide range of further important services delivered by lowthreshold agencies is barely recorded at national level in most countries.
36 blandt stofbrugere (
A European picture cannot easily be drawn.
Selv om alle lavtærskeltjenester har indført et eller andet system til dokumentation af deres tilbud, og overvågningen og indberetningen kan være omfattende, tager disse aktiviteter primært sigte på ansvaret over for finansieringsorganerne og i mindre omfang på den interne kvalitetskontrol eller planlægning og evaluering af tilbuddene.
Treatment units or programmes that exclusively service one specified target group are a common phenomenon across the EU. Children and young people under the age of 18 are treated in specialised agencies in 23 countries; the treatment of drug users with psychiatric co-morbidity takes place in specialised agencies in 18 countries; and womenspecific services are reported to exist in all countries except Cyprus, Latvia, Lithuania, Bulgaria and Turkey.
Værdifulde oplysninger, som indsamles, forbliver alt for ofte hos tjenesten.
Lowthreshold agencies play a crucial role in increasing drug users’ access to care.
Trods deres potentielle betydning for overvågningen af stofbrugsmønstre og tendenser samt adgangen til tilbud, synes lavtærskeltjenesterne i vidt omfang at være uudnyttede. Én vigtig hindring er manglende standardisering og sammenlignelighed af de indsamlede oplysninger.
For populations of drug users that are ‘hidden’ or more difficult to reach or have lost contact with the care system, these agencies can provide a point of contact and a setting for delivering medical and social services.
i 2004 i forbindelse med forberedelsen af en sådan strategi, og i Tyskland blev der udarbejdet anbefalinger vedrørende forebyggelse og behandling.
Units that specialise in treating cannabis or cocaine users have been reported from 13 countries, and specific treatment programmes for these groups in drugs agencies exist in eight countries.
Den faglige og offentlige debat i Østrig blev stimuleret af en international konference om emnet, der blev afholdt i Wien i 2005.
However, the availability and accessibility of such services are rated to be low in most of these countries.
Skadesreduktionsstrategier udgør i dag en vigtig del af tiltagene på europæisk plan i forbindelse med stofbrug, og en forbedret adgang til tjenester med henblik på forebyggelse og reduktion af helbredsskader prioriteres højt i EU’s narkotikastrategi for 2005-2012.
Although all lowthreshold agencies have in place some system for documenting their service delivery, and monitoring and reporting can be extensive, these activities are primarily orientated towards accountability to funding bodies and less towards internal quality management or service planning and evaluation.
Det er vigtigt for at forbedre kvaliteten af de foreliggende data om udbuddet og udnyttelsen af skadesreduktionstjenester, at der findes et dataindsamlingsredskab, som er hensigtsmæssigt for lavtærskeltjenesterne og samtidig giver relevante resultater til nationale og europæiske overvågningsformål. Et initiativ i denne retning er det fælles projekt mellem EONN og Correlation, som støttes af eksperter fra de nationale knudepunkter i Frankrig, Irland, Norge og Ungarn.
It is important for improving the quality of data available on the provision and utilisation of harm reduction services that a data collection tool exists that is appropriate for agencies and at the same time produces relevant results for national and European monitoring purposes.
Correlation-netværket (European Network for Social Inclusion and Health (det europæiske netværk for social integration og sundhed), www.correlation-net.org) repræsenterer statslige og ikke-statslige organisationer fra 27 europæiske lande og finansieres over Europa-Kommissionens folkesundhedsprogram (GD SANCO).
The Correlation network (European Network for Social Inclusion and Health, www.correlation-net.org) represents governmental and non-governmental organisations from 27 European countries and is funded under the public health programme of the European Commission (Health and Consumer Protection DG).
f.eks. hensyntagen til de forskellige behov blandt kønsgrupper (se tillige det udvalgte tema om køn).
Despite the overall expansion of treatment options, engaging with some groups of drug users, particularly those with long-term and chronic problems, remains a challenge for drug services.
I 2004 blev en forbedring af overvågningen af adgangen til sprøjter på europæisk plan dokumenteret.
Outreach and lowthreshold interventions are common approaches to attempting to make contact and engage with these hard-to-reach populations.
Oplysninger om udbuddet, udnyttelsen og dækningsgraden af den lange række af andet arbejde, der udføres af lavtærskeltjenester, registreres imidlertid ikke i særlig grad på nationalt plan i de fleste lande.
A more controversial approach is the development in some countries of supervised drug consumption rooms mostly targeting drug injectors but now sometimes also extending provision to crack cocaine or heroin smoking (see EMCDDA, 2004c).
Der er ikke let at tegne et billede af situationen på europæisk plan. Et projekt, som skal forbedre datasituationen, er beskrevet i boksen »Lavtærskeltjenester som en vigtig datakilde«.
Another controversial area of service development and experimentation is the use of heroin by a few countries as an agent for drug substitution treatment.
Målrettet behandling og kvalitetsstyring
33 kg609922insideEN.indd 33
I EU’s nuværende handlingsplan kræves også behandlings- og skadesreduktionstilbud af høj kvalitet.
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
Anvendelsen af kvalitetsstyringsværktøjer i forbindelse med planlægningen af behandling og skadesreduktion er resulteret i, at tilbuddene er blevet mere målgruppespecifikke,
Although social measures are still a less well-established response to problem drug use than treatment, interventions combining treatment, health and social actions are recognised by professionals as the best response to achieve drug user rehabilitation.
Behandlingsafdelinger eller -programmer, som udelukkende modtager én bestemt målgruppe, er almindelige i EU.
For example, a recent German randomised controlled trial of heroin-assisted treatment (Naber and Haasen, 2006) reported positive outcomes in terms of both health and reductions in use of illicit drugs.
Børn og unge under 18 år behandles på specialinstitutioner i 23 lande, mens behandlingen af stofbrugere med psykiske ledsagesygdomme finder sted på specialinstitutioner i 18 lande, og der findes kvindespecifikke tilbud i alle lande undtagen Cypern, Letland, Litauen, Bulgarien og Tyrkiet.
Nonetheless, no clear consensus currently exists across Europe on the cost and benefits of this approach and it remains an area where there is considerable political and scientific debate.
Tilbud, der tager sigte på at imødekomme behovene hos stofbrugere med indvandrerbaggrund eller grupper med særlige sprogkrav eller religiøse eller kulturelle baggrunde, er mindre almindelige, men er blevet indberettet fra Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Litauen, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige.
because of the obstacles to collecting quantitative information in this field. Hence, most of the information related below is based on a qualitative assessment focusing on policy, implementations and quality assurance within the Member
Årsberetning 2006: narkotikasituationen i Europa sammenhænge (se »Skadesreduktionstiltag« i kapitel 5) og kan være værdifulde og effektive modeller, der kan anvendes mere bredt til at genetablere kommunikationen med marginaliserede grupper og på længere sigt få dem ind i et behandlingsforløb.
Assertive outreach work and an attractive range of lowthreshold services have shown promise in some local contexts (see ‘Harm reduction approaches’ in Chapter 5) and might be valuable and effective models to be used more broadly to re-establish communication with marginalised groups and eventually channel them into treatment.
Tilgængeligheden af og adgangen til sådanne tilbud vurderes imidlertid til at være lav i de fleste af disse lande. Et lignende specialiseret program for amfetaminbrugere er indberettet fra Spanien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.
social reintegration; a further four countries, although they do not address this issue explicitly in their national drug strategy or other drug policy documents, have regional or local strategies in place; three have neither.
Udviklingen af »sikrere« substitutionsprodukter (dvs. stoffer, som med mindre sandsynlighed vil dukke op på det sorte marked) gør det sandsynligt, at behandlingen for stofafhængighed i endnu højere grad vil foregå i den praktiserende læges konsultationsværelse. Dette er også en normaliseringsproces, der gør det muligt at behandle stofafhængighed som en kronisk sygdom ligesom f.eks. diabetes.
The development of ‘safer’ substitution products (i.e. substances less likely to be diverted into the black market) makes it likely that drug dependency treatment will move even further towards the GP’s surgery.
Yderligere konkrete skridt mod en forbedring af behandlings- og plejekvaliteten er individuel »case management« (metode med støttekontaktpersoner), formidling af udbudte specialiserede tjenester (dvs. behandling af ledsagesygdomme) og klientvurderinger forud for behandling for bedre at matche klientprofiler med den udbudte behandling med henblik på at opnå længere fastholdelse og en øget effektivitet af behandlingen.
The main provider of funds is to be found at state/national level in 11 countries, whereas funding is predominantly at regional/local level in eight countries. In another eight countries, the funding comes from both levels, with no apparent predominant provider, or through health insurance schemes.
Nogle lande har angivet, at de store grupper af heroinbrugere i substitutionsbehandling skaber en tilsvarende efterspørgsel efter støtte til social reintegration, navnlig efter lønnet arbejde.
Some countries report that the large groups of heroin users in substitution treatment create a corresponding demand for social reintegration support, especially for paid work.
Under de nuværende økonomiske omstændigheder kan mange lande finde det vanskeligt at opfylde behovene for erhvervsmæssig reintegration blandt ældre heroinbrugere, selv hvis de er stabiliseret i vedligeholdelsesbehandling.
Under the current economic circumstances, many countries may find it difficult to meet the vocational reintegration needs of older heroin users, even if they are stabilised in drug maintenance treatment.
Denne situation forværres af den høje sygelighed blandt denne gruppe.
This situation is aggravated by the high levels of morbidity among this group.
Selv om sociale foranstaltninger stadig anvendes sjældnere som løsning på et stofbrugsproblem end behandling, er tiltag, som kombinerer behandling og sundhedsmæssige og sociale foranstaltninger, af fagfolk anerkendt som den bedste metode til revalidering af stofbrugere.
In the EU Member States, problem drug users can access social measures through facilities either exclusively dedicated to drug users or targeting socially deprived groups.
Opsøgende arbejde og lavtærskeltjenester er almindelige metoder, der anvendes i et forsøg på at etablere en sådan kontakt til disse grupper, der er vanskelige at nå.
Among these measures, housing is one of the key pillars.
Et mere kontroversielt tiltag er udviklingen i nogle lande af overvågede brugerrum, som hovedsageligt er målrettet mod intravenøse stofbrugere, men nu undertiden er udvidet til også at omfatte crackkokain- eller heroinrygning (se EONN, 2004c).
The service most commonly offered to homeless problem drug users is access to ‘generic housing services’ (in 21 countries), while 18 countries offer housing facilities solely for problem drug users and 13 countries combine the two systems.
Et andet kontroversielt område, hvor der er udviklet og gjort forsøg med en ny behandling, er nogle få landes anvendelse af heroin som et stof i substitutionsbehandlingen.
However, there are doubts about the effective access of homeless problem drug users to these facilities.
Der hersker dog ikke på nuværende tidspunkt nogen klar enighed i Europa om omkostningerne og fordelene ved denne metode, og det er fortsat et område, hvor der foregår en betydelig politisk og videnskabelig debat.
Low availability, local resistance to providing drug users with new facilities, restricted criteria for access and difficulties for homeless problem drug users in sticking to the rules are among the problems reported.
Der foreligger kun meget begrænsede data om social reintegration (37) i Europa, hovedsageligt på grund af
Based on the estimated numbers of problem drug users and the proportion of homeless people among
Aktivt opsøgende arbejde og et attraktivt udbud af lavtærskeltjenester har set lovende ud i nogle lokale hindringerne for at indsamle kvantitative oplysninger på dette område.
All the available literature and facts and figures from Member States converge towards the same truth: the life situations of drug users are far more problematic and precarious than those of the general population.
Hovedparten af de oplysninger, der refereres til nedenfor, er derfor baseret på en kvalitativ vurdering,
Thus, in the last two EU drug action plans, social reintegration has been one of the ultimate aims in order to improve the health and social status of drug users.
tilfælde gives til hjemløse problematiske stofbrugere, er adgang til den »almindelige boligmasse« (i 21 lande), mens 18 lande har boligtilbud, der udelukkende er tilgængelige for problematiske stofbrugere, og 13 lande kombinerer de to systemer.
‘pillars’ of social reintegration are housing, education and employment (including vocational training).
Der hersker imidlertid tvivl om de hjemløse problematiske stofbrugeres faktiske adgang til disse tilbud.
Other measures, such as counselling and leisure activities, may also be used.
Ringe tilgængelighed, lokal modstand mod at stille nye tilbud til rådighed for stofbrugere, begrænsede kriterier for adgang og hjemløse problematiske stofbrugeres vanskeligheder med at overholde reglerne hører blandt de angivne problemer.
) For more information see http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1573) Member States plus Bulgaria, Romania, Turkey and Norway, but no information available for Estonia.
På grundlag af det anslåede antal problematiske stofbrugere og andelen af hjemløse blandt klienter i behandling er der ca. 75 600-123 300 hjemløse problematiske stofbrugere i Europa.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview clients in treatment, there are approximately 75 600 to 123 300 homeless problem drug users in Europe.
Da der på nuværende tidspunkt er tilbud i de fleste lande, og da nogle lande fortsat indfører nye strukturer, vil effekten af disse foranstaltninger afhænge af, at det sikres, at hjemløse problematiske stofbrugere kan få adgang til disse tilbud.
As facilities are currently available in most countries, and as some countries continue to implement new structures, the effect of these measures will depend on ensuring that homeless problem drug users can access these services.