natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Årsager til at virksomheder indfører deltidsarbejde
Reasons why companies introduce parttime work
Fordele og ulemper - virksomheder
Advantages and disadvantages - companies
Erich Dederichs, PR-konsulent, er uddannet som folkeskolelærer med diplom i pædagogik. Arbejdede i seks år for en stor velgørende organisation, var officiel konsulent for Den Tyske Forbundsregerings presse- og informationskontor i Bonn.
Erich Dederiehs, a public relations consultant, trained as a primary school teacher, diploma in pedagogy, worked for six years with a large charitable organisation, was official advisor with the press and information office of the Federal German Government in Bonn.
Medlem af bestyrelsen for den tyske public relations forening. Har udgivet mange artikler ifaglige tidsskrifter.
Member of the executive committee of the German Public Relations Association.
Eberhard Kohler, M.A., er uddannet i statskundskab, tidligere lektor ogforsker i USA, Canada og Den Τι/ske Forbundsrepublik, før han blev ansat ved Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i 1977.
Eberhard Köhler, Μ.Α., trained as a political scientist, worked as university lecturer and researcher in the U. S.A., Canada and the Federal Republic of Germany before taking up his position in the European Foundation f or the Improvement of Living and Working Conditions in 1977.
Leder nu Instituttets forskningsprogram: »Adgang til beskæftigelse, nyskabende initiativer og arbejdstilrettelæggelse«.
Presently heading the Foundation's research programme 'Access to Employment, Innovation and Work Organisation".
11988/89 gæsteforsker ved INSEAD, Fontainebleu, Frankrig.
In 1988/89 Visiting Research Fellow at INSEAD, Fontainebleau, France.
Arbejdstid som et fortløbende forskningsemne på Instituttet
Working Time as a Continuous Research Topic of the Foundation
IGENNEM SIT forskningsprogram har Instituttet opbygget en forståelse af hvorledes vore samfund og økonomier tilpasser sig nye former for arbejdstilrettelæggelse, ændringer i efter spørgslen efter produkter og tjenesteydelser, nye forventninger og forhåbninger samt fortsat teknologisk udvikling.
THROUGH ITS work programme, the Foundation has been building up an understanding of how our societies and economies adjust to new forms of work organisation, to changes in demand for products and services, to new expectations and aspirations, and to continuous technological development.
I 1985 iværksatte Instituttet forskning, for det første for at undersøge de måder, hvorpå arbejdsmarkedet reagerer på disse ændrede forhold og på de nye former for arbejde, som i stigende grad tiltrækker sig opmærksomhed, og for det andet for at evaluere deres sociale og økonomiske konsekvenser.
In 1985, the Foundation initiated research, firstly to investigate the ways in which the labour market is reacting to these changed conditions and to the new forms of work which are attracting growing attention, and secondly to evaluate their social and economic implications.
Forskningen har til dato omfattet følgende områder: - arbejdsmarkeder og beskæftigelsesfleksibilitet, - jobdeling, - distancearbejde,
Research to date has covered the following areas: - labour markets and employment flexibility; -job-sharing; - telework; - impact on families and social organisation; - psychological impact of new forms of work and activity; - issues in labour law and social security legislation; - work organisation in co-operative undertakings; - changing patterns of time use; - issues in working time.
- spørgsmål fra arbejdsretten og sociallovgivningen, - arbejdstilrettelæggelse i medarbejderejede virksomheder, - ændrede tidsanvendelsesmønstre, - bestemmelser om arbejdstid.
The discussion on working-time issues has many facets: - reduction of individual working time; - adaptation of working time to plant operating time;
Drøftelserne om arbejdstidsspørgsmål har mange facetter: - arbejdstidsnedsættelse for den enkelte, - tilpasning af arbejdstid til fabrikkens driftstid, - udvikling af nye individuelle og kollektive arbejdstidsmønstre.
- development of new individual and collective working-time patterns.
Denne informationspjece beskæftiger sig med den økonomiske og sociale dimension ved deltidsarbejde, d.v.s. med dets relevans og betydning for virksomheder og deres ledere på den ene side og for deltidsbeskæftigede på den anden.
This information booklet deals with parttime work in its economic and social dimension, i.e. with its relevance and importance to companies and their managers on the one hand and for parttime workers on the other hand.
En tidligere pjece så på, hvordan deltidsbeskæftigede er stillet ifølge arbejdsretten og dækket af socialsikringsordninger.
A previous booklet dealt with parttime work in its position in labour law and its coverage in social security systems.
Den vigtigste informationskilde for denne pjece er en stor interviewbaseret undersøgelse af over 6.000 ledere og arbejdstagerrepræsentanter, som blev bedt om at fortælle om deres erfaringer og forventninger med deltidsarbejde på deres virksomheds' niveau.
The main source of information for this booklet is a major interview-based survey of over 6,000 managers and employee representatives who were asked to relate their experiences and expectations with parttime work at the level of their establishment.
Den er ikke baseret på individuelle meninger, men repræsenterer den kollektive erfaring af alle de adspurgte personer i otte EF-lande og omfatter den private sektor (dog ikke landbruget).
It is not based on individual opinions, but represents the collective experience of all interviewed persons in eight countries of the EC, covering the private sector (excluding agriculture).
Denne pjece er rettet mod et stort publikum, hvoraf mange ikke er eksperter i deltidsarbejde.
This booklet is aimed at a wide audience, many of whom are not experts in parttime work.
Det håbes, at pjecen vil hjælpe dem, som er interesserede i deltidsarbejde, til selv at bedømme fordelene og ulemperne ved deltidsarbejde for den enkelte oe for virksomheder.
It is hoped that it will help those interested in parttime work to judge for themselves the benefits and disadvantages of parttime work for individuals and firms.
Deltidsarbejde i Det Europæiske Fællesskab Den sociale og økonomiske dimension
Parttime Work in the European Community -Social and Economic Aspects
HVER DAG indeholder i alt 86.400 sekunder, 1440 minutter eller 24 timer, som alle mennesker kan bruge.
A TOTAL of 86,400 seconds, 1,440 minutes or 24 hours are available to everyone every day.
Hvorledes udnytter folk denne tid?
How do people use this time?
Hvilke aktiviteter bruges til at »opbruge« denne beholdning af tid?
In pursuit of which activities is this stock of time "used up"?
Procentdelen af tid, som anvendes til »arbejde«, bliver ved med at falde, ikke blot fordi arbejdstiden sættes ned, men også fordi der kommer nye, såkaldte atypiske former for arbejde.
The percentage of time given over to the "work" factor continues to decrease, not only because working hours are being reduced but also because of the appearance of new, socalled atypical forms oí work.
Af disse atypiske former for arbejde er deltidsarbejde den mest fremherskende.
Of these atypical forms of work, parttime work is the most prevalent.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene har nu i nogen tid set på ændringerne i arbejdstiden.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions has for some time now been examining the changes in working hours.
En detaljeret oversigt over eksisterende love og bestemmelser vedrørende deltidsarbejde kan findes i Instituttets informationspjece nr. 16: "Deltidsarbejde i Det Europæiske Fællesskab: Love og bestemmelser".
A detailed overview of the existing laws and regulations on parttime work can be found in the Foundation's Information Booklet No. 16, "Part-Time Work in the European Community: Laws and Regulations".
Pjecen ser på forskellige aspekter ved deltidsarbejde: hvorledes deltidsbeskæftigede er stillet ifølge arbejdsretten og sociallovgivningen, hvorledes de er stillet i forbindelse med sygdom, graviditet eller arbejdsulykker samt familieydelser og pensioner.
The booklet examines various aspects of parttime work: how it is treated in terms of labour law and social security; the position of parttime employees in the event of illness, pregnancy or accidents at work; and family-related benefits and pensions.
Denne nye pjece beskæftiger sig med den økonomiske og sociale dimension ved deltidsarbejde.
This new booklet deals with the economic and social dimension of parttime work.
Hvorledes vurderer ledere og arbejdstagerrepræsentanter fordelene og ulemperne ved deltidsarbejde, og hvilke forventninger har de og hvad er de bange for?
How do managers and employee representatives assess the advantages and disadvantages of parttime work, and what are their expectations and fears?
Statistikker om den stigende udbredelse af deltidsarbejde i alle lande af Det Europæiske Fælleskab fortæller os endnu ikke noget om fordelene og ulemperne ved denne form for arbejde eller om arbejdstageres og virksomheders accept af deltidsarbejde.
Statistics on the increased incidence of parttime work in all the countries of the European Community do not yet tell us anything about the advantages and disadvantages of this form of work or about its acceptance by employees and companies.
Af denne grund bestilte Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene en omfattende undersøgelse af virksomheder i 8 europæiske lande for at indsamle mere nøjagtige data om den sociale og økonomiske dimension ved deltidsarbejde.
For this reason the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions commissioned an extensive survey of companies in eight European countries in order to obtain more precise information on the social and economicdimension of parttime work.
Forskningsrapporten kan nu fås hos Det Europæiske Institut i Dublin.
The research report can be obtained from the European Foundation in Dublin.
Undersøgelsen fandt sted i foråret 1989 i Belgien, (Vest) Tyskland, Italien, Spanien og Storbritannien, og i foråret 1990 i Danmark, Irland og Nederlandene.
The study took place in the spring of 1989 in Belgium, (West) Germany, Italy, Spain and the United Kingdom, and in the spring of 1990 in Denmark, Ireland and the Netherlands.
Landbrug, den offentlige sektor og virksomheder med under 10 ansatte var ikke med, selv om andelen af deltidsbeskæftigede i disse sektorer er betydeligt større end i de undersøgte sektorer.
Agriculture, the public sector and companies with fewer than ten employees were not included, although in these sectors the quota of parttime employees is considerably higher than in the sectors studied.
Disse sektorer blev ikke medtaget dels af tekniske årsager (undersøgelsesgruppe, at identificere relevante svarpersoner), men også på grund af indhold: i den offentlige sektor er beskæftigelsen af deltidspersonale f.eks. undertiden reguleret anderledes end i den private sektor.
These sectors were excluded partly for technical reasons (sample, identifying appropriate interviewees), but also for reasons of content: in the public sector, for example, the employment of parttime staff is sometimes regulated differently from the private sector.
Undersøgelsens vigtigste mål var at få en repræsentativ undersøgelse afledere og arbejdstagerrepræsentanter i den private sektor.
The main aim of the study was to obtain a representative survey of managers and employee representatives in the private sector.
Formen, som blev valgt til at udføre denne undersøgelse af virksomheder, er usædvanlig, men den har også den fordel, at den giver et meget nøjagtigt billede.
The form chosen to carry out this survey of companies is unusual but it has the advantage of providing a very accurate picture.
Den er usædvanlig, primært på den måde, som resultaterne tolkes.
It is unusual primarily in the way it interprets the results.
De angivne procenttal henviser ikke til den forholdsmæssige andel af virksomheder; i stedet angiver de for eksempel "ledere eller arbejdstagerrepræsentanter fra virksomheder hvor % af det samlede antal arbejdstagere i undersøgelsen arbejder".
The percentages given do not relate to the proportion of companies; instead they indicate, for example, "managers or employee representatives from companies in which ...% of the total number of employees in the survey work".
Arbejdstid og økonomisk udvikling
Working Hours and Economic Development
ENHVER ANALYSE af den sociale og økonomiske dimension ved deltidsarbejde må først se på den skiftende anvendelse af tid.
ANY ANALYSIS of the social and economic dimension of parttime work must first consider the changing use of time.
11991 forelagde Gershuny Jones og Baert fra universiteterne Oxford og Bath en omfattende undersøgelse vedrørende dette emne, som Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i Dublin havde bestilt.
In 1991 Gershuny, Jones and Baert of the Universities of Oxford and Bath presented an extensive study on this subject, commissioned by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin.
De analyserede 35 nationale undersøgelser om tidsanvendelsen i 17 forskellige lande.
They analysed 35 national studies on the use of time in 17 different countries.
Med denne undersøgelse er det for første gang muligt for os at dokumentere den ændrede anvendelse af tid i den sidste tredjedel af det 20. århundrede.
This study allows us to document, for the first time, the changing use of time in the last third of the 20th century.
Disse ændringer er ikke blot et tegn på sociale ændringer; de er også en vigtig faktor i økonomisk udvikling.
This change is not merely an indicator of social change; it is also an important factor in economic development.
Hvis vi sammenligner udviklingerne i de sidste tiår og forskellene mellem den før industrielle og den industrielle tid, ser vi, at tidsbudgettet -d.v.s. den mængde tid, som bruges til lønarbejde - til stadighed er faldet.
If we compare the developments of the last decades and the differences between the pre-industrial and the industrial era, we see that the time budget - that is the amount of time spent on paid work - has continuously declined.
Der har også været en nedskæring i den mængde tid, der bruges til at tilfredsstille de vigtigste fornødenheder, f.eks. at skaffe føde.
There has also been a reduction in the amount of time employed to satisfy basic needs, such as the provision of food.
Ifølge undersøgelsens forfattere er følgende et karakteristisk træk ved økonomisk udvikling.
This, according to the authors of the study, is a characteristic feature of economic development.
Flere og flere mennesker behøver mindre og mindre tid for at kunne tilfredsstille deres vigtigste fornødenheder, og de er derfor i stand til at tilbringe mere tid med at tilfredsstille andre fornødenheder.
More and more people need less and less time to be able to satisfy their basic needs and as a consequence they are able to spend more time satisfying broader needs.
Resultatet er et stigende behov for faglærte jobs, som igen fører til en stigning i jobs af "højere kvalitet".
The result is an increased demand for skilled jobs which in turn leads to an increase in "higher-quality" jobs.
Denne form for økonomisk vækst forbedrer befolkningens leveog arbejdsvilkår.
This form of economic growth improves the population's living and working conditions.
Det sker dog ikke "automatisk"; det er nødvendigt at understøtte den med hensigtmæssig politik.
It does not happen "automatically", however; it has to be supported by appropriate policies.
Nedskæringen i arbejdstiden har en dobbelt virkning: bortset fra den ekstra tid, som bliver til rådighed for forbrug, er der et ekstra behov for arbejdskraft, der opstår som følge af dette ekstra forbrug.
The reduction in working hours has a double effect: apart from the additional time that becomes available for consumption, there is an additional demand for work which arises from this additional consumption.
Forordninger, som regulerer arbejdstiden, har således en virkning på efterspørgslen efter arbejdskraft i sektorer, som f.eks. fritid, afslapning og turisme.
Thus regulations governing working hours have an effect on the demand for work in sectors such as leisure, relaxation and tourism.
Dette ekstra behov for jobs er meget vanskeligt at kvantificere, fordi det afhænger af hvorledes den ekstra fritid opdeles.
This additional requirement for jobs is very difficult to quantify because it depends on how the additional leisure time is divided.
Der er også andre aspekter, som har med kortere arbejdstid at gøre; det bliver f.eks. lettere at forene lønarbejde med familieforpligtelser. Resultatet heraf er at folk, som ikke er i stand til at påtage sig fuldtidsbeskæftigelse på grund af disse forpligtelser, vælger at arbejde på deltid.
There are also other aspects related to shorter working hours, such as improved compatibility of gainful employment with family obligations, the result of which is that people who are unable to take on fulltime employment because of these obligations take up the option of working on a parttime basis.
Derfor kan kortere arbejdstid ikke blot give anledning til en stigende efterspørgsel efter arbejdskraft, men kan også føre til et større antal arbejdstagere på arbejdsmarkedet.
Therefore not only can shorter working hours give rise to an increased demand for workers, they can also lead to a greater number of workers being on the labour market.
Jo mere fleksible mulighederne for at anvende den ekstra fritid er, jo større vil konsekvenserne være.
The more flexible the possibilities for using the additional leisure time, the greater the effects will be.
Hvis den daglige arbejdstid blot reduceres med nogle få minutter, har dette naturligvis mindre virkning end hvor en arbejdstager for eksempel kan vælge at spare tid sammen og således tage en længere ferie eller ekstra fridage.
Of course, if the daily working hours are simply reduced by a few minutes, this has less of an effect than where an employee has, for example, the option of saving up time and thus taking a longer holiday or days off.
Ekstra fritid på et tidspunkt, hvor de fleste fritidsfaciliteter er lukket, har også meget lille virkning på skabelsen af nye jobs, fordi det i sådanne tilfælde er mere sandsynligt, at den ekstra fritid vil blive tilbragt hjemme.
Additional leisure time at a time when most leisure facilities are closed also has very little effect on the creation of new jobs, because in such cases the additional free time is most likely to be spent at home.
En arbejdstidspolitik er dog kun ét område, som har en virkning på ændringerne af den måde, hvorpå tiden anvendes.
A working-hours policy is, however, only one area that has an effect on the change in the way time is used.
Uddannelse har også en særlig rolle at spille.
Education also has a special role to play.
Ekstra tjenesteydelser kræver ekstra kvalifikationer, og disse skal leveres, ikke blot i skolen, men også under og efter arbejdstiden.
Additional services require additional qualifications and these must be provided, not only at school but also during and after working life.
(Ekstra uddannelsestjenester betyder også ansættelse af flere mennesker.)
(Additional educational services also mean employing more people.)
Ligeledes vil den eksisterende infrastruktur have en virkning på enhver arbejdstidspolitik.
Equally the existing infrastructure will have an impact on any working-hours policy.
Det vedrører ikke blot kultur- og fritidsfaciliteter, men f.eks. også regionale, offentlige transportmidler.
This relates to the provision of cultural and leisure-time facilities, but also to regional public transport systems, for example.
At der er ekstra behov for jobs i servicesektoren blev også anerkendt af Institut der Deutschen Wirtschaft i 1991.
The fact that there is an additional requirement for jobs in the service sector was also recognized by the Institut der Deutschen Wirtschaft in 1991.
Forfatterne af en empirisk undersøgelse af forbindelsen mellem vækst og beskæftigelse i EF-landene konkluderede, at kombinationen af deltidsarbejde og tjenesteydelser gav et ekstra skub i beskæftigelsen i 1980'erne.
The authors of an empirical study of the connection between growth and employment in the countries of the European Community conclude that in the 1980s the combination of parttime work and services proved an additional boost to employment.
I henhold til undersøgelsen ydede deltidsarbejde og den strukturelle ændring i retning af tjenesteydelser et stort bidrag til det omfang, hvor beskæftigelsesprocesser påvirkede beskæftigelsessituationen.
According to the study, parttime work and the structural change towards services made a major contribution to the degree to which employment
Den økonomiske væksts konsekvenser for arbejdsmarkedet, fortsatte undersøgelsen, var størst i de EF-lande, hvor deltidsarbejde og servicesektoren oplevede særlig stærk vækst.
processes affected the employment situation. The effects of economic growth on the labour market, the study continues, were greatest in those countries of the Community where parttime work and the service sector experienced particularly strong growth.
En nedskæring i arbejdstiden skaber nye muligheder - i løbet af dagen, måneden eller året - for at benytte ekstra tjenesteydelser.
A reduction in working hours creates new possibilities - for the day, the month or the year - for using additional services.
Jo større fleksibilitet folk har med hensyn til at opdele deres arbejdstid, jo større vil jobskabelsesvirkningerne være.
The more flexibility people have in dividing up their working hours, the greater the job-creation effects will be.
For at komme det en nøddeskal: »Mere fritid betyder flere jobs«.
To put it in a nutshell: "more leisure time means more jobs".
Og jo kortere en persons arbejdstid er, jo større er antallet af mennesker, som det arbejde, der er til rådighed, kan deles imellem.
And the shorter an individual's working hours, the greater the number of people between whom the work available can be divided.
Atypiske former for arbejde
Atypical Forms of Work
AT DEFINERE en atypisk form for arbejde forudsætter, at en typisk form for arbejde er blevet defineret.
DEFINING AN atypical form of work implies that a typical form of work has been defined.
I det følgende skal vi arbejde på det grundlag, at atypiske former for arbejde er alle de ansættelsesforhold, som ikke er fuldtidsbeskæftigelse baseret på en ubegrænset ansættelseskontrakt.
In what follows, we shall work on the basis that atypical forms of work are all those employment relationships that do not constitute fulltime employment on the basis of an unlimited contract of employment.
Eksempler på atypiske former for arbejde, som hyppigt drøftes, omfatter nedsat ugentlig arbejdstid, tidsbegrænsede ansættelsesforhold, jobdeling, tilkaldevagt, distancearbejde, 4-dages uge for ansatte, aften- eller weekendarbejde og/eller deltidsarbejde.
Examples of the atypical forms of work most frequently discussed include reduced weekly working hours, fixed-term employment relationships, job-sharing, work on an on-call basis, telework, the four-day week for employees, evening or weekend work, and/or parttime work.
Disse atypiske former for arbejde er nu blevet accepteret i forskelligt omfang i EF-landene.
These atypical forms of work have now been accepted to varying degrees in the countries of the European Community.
Den almindeligste form er deltidsarbejde.
The most common form is parttime work.
Rojot opsummerede de seneste udviklinger baseret på referenceundersøgelsen: "Legal and Contractual Limitations to Working Time in the European Community Member States" (Juridiske og kontraktmæssige begrænsninger i forbindelse med arbejdstid i Det Europæiske Fællesskab), der blev udgivet i 1988 af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i Dublin, og som siden er blevet ajourført.
Rojot summarized the latest developments using as a basis the reference study "Legal and Contractual Limitations to Working Time in the European Community Member States", which was published in 1988 by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin and has since been updated.