natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En yderligere implikation af stressinducerede hormonale ændringer i reaktionen over for en miljøstressor er blevet beskrevet i en rapport af Ellisalde et al. (I980) vedr. en dyrestudie af rollen,-prostaglandin F2* spiller i byssinosis (lidelser i åndedrætsfunktionen, frem kaldt af tekstilfibre).
A further implication of stress-induced hormonal changes in reaction to an environmental stressor has come in a report by Ellisalde et al (1980) of an animal study of the role of prostaglandin F2* in Byssinosis (a textile fibre induced affliction of respiratory function).
Forfatterne anvender deres resultater til en forklaring af anti-histaminers* manglende evne til at lindre bronkospasme* i sådanne tilfælde.
The authors use their findings to explain the failure of anti-histamines* to relieve bronchospasm* in this condition.
Ken yderligere fysisk stressor, der bør tages i betragtning, er den fysiske arbejdsbelastning på muskler og skelet.
One other physical stressor that ought to be considered is that of
Selv om vi ved en hel del om de gennem fysiske anstrengelser frem kaldte tilpasningsresponser, har vi kun få data vedr. samspillet mellem psykologiske og fysiske stress.
64 physical muscular and skeletal workload. A recent paper by Armstrong et al (1980) has emphasised the need to take into account both static and dynamic muscular demand as features of a task.
Der foreligger bevismateriale fra studier, udført på atletiske præstationer (Dolphin et al., I98O) og i endnu nyere tid studierne hos NASA af personlighedsvariablernes virkning på den kardiovaskuløse funktion som respons på anstrengelse eller ændring i kropsholdningen.
While we know a great deal about the adaptive responses elicited by physical effort we have little data about the interaction of psychological and physical stresses, There is evidence from studies which have been carried out on athletic performance (Dolphin et al, 1980), and more recently in studies at NASA, of the effects of personality variables on cardiovascular function in response to effort or postural change.
Der kræves ikke desto mindre yderligere, omfattende forskning på dette område til klar erkendelse af de eventuelt samspillende risikofaktorer.
Nevertheless a great deal of research needs to be done in this area so that risk factors which may interact can be clearly discerned.
En nylig studie af Ilmarinen (I980) konkluderer, at :
A recent study by Ilmarinen (1980) concluded that:
"Arbejder· med stor fysisk belastning, men med et lavt energiforbrug i fritiden, sad inde med langt flere risikofaktorer - blodtryk, cigaretrygning, fedme og smerter i brysthulen - end arbej dere med lignende eller lettere job, men med fysisk aktive fritidsvaner.
'Workers with high physical load on the job but with low energy expenditure during leisure time had a higher prevalence of the risk factors blood-pressure, cigarette smoking, adiposity and chest-pain than workers with similar or lighter jobs but with physically active leisure habits.
De stærkt rygende arbejdere med fysisk tungt arbejde og en ikke-aktiv fritid lod til at løbe den største risiko." (Ilmarinen, I980, s. 15).
The intensely smoking workers with physically heavy work and inactive leisure seemed to carry the highest risk.' (Ilmarinen, 1980, p. 15.)
De typiske, psykobiologiske træthedstegn spiller ganske klart en bety delig rolle for tilpasningsresponserne over for arbejdsbyrdestress (Cullen, 1979), specielt i forhold til risikoen for ulykkestilfælde, men man kender ikke ret meget til arten af og fænomenologien* for træthed til trods for betydningen heraf for arbejdsstress og livskvalitet i almindelighed.
The psychobiological features of fatigue clearly have a significant role in adaptive responses to workload stress (Cullen, 1979), especially in relationship to accident risk but the nature and phenomenology* of fatigue are poorly understood despite its relevance for work stress and the quality of life in general.
Spørgmålet, om den enkelte arbejders fysiske styrkeressourcer er afstamt efter hans job, er af største betydning m.h.t. faren for ulykkestilfælde i forbindelse med psykosociale bidrag til præstationsnedsættelse og ulykkestilfælde.
The issue of a match between the physical strength resources of the individual worker and his job is a vital one for accident risk in conjunction with psychosocial* contributions to performance detriment and accidents.
Emnet er kun blevet behandlet direkte i en nylig studie af Keyserling et al. (I980).
It is only in a recent study by Keyserling et al (1980) that this has been addressed directly.
Den anvendte "isometriske styrkeafprøvning" (isometric strength testing, IST) i et frasorteringsprogram vedr. anstrengende job viste, at de medicinske tilfælde blandt de af 1ST udvalgte arbejdstagere kun beløb sig til ca. en tfediedel af de ud fra traditionelle, medicinske kriterier udvalgte arbejdstagere.
They used "isometric strength testing" (1ST) in a screening programme for strenuous jobs and found the medical incidence rate of employees selected by the 1ST was only about one-third of that of employees selected on traditional medical criteria.
De undersøgte tyve job på en dæk- o£ gummifabrik til etablering af kritiske, styrkekrævende job.
They had surveyed twenty jobs in a tyre and rubber plant to identify critical strength demanding jobs.
Herefter udarbejdede de deres fire styrkeprøver (1ST) til simulering af disse arbejdsopgaver.
They then designed their four strength tests (ISTs) to simulate these tasks.
Det var deres mål at fjerne den dårlige afpasning mellem arbejderens styrke og jobkrav - en hyppig årsag til
Their aim was to abolish the mismatch between worker strength and job-strength
72 v ulykkestilfælde og erhvervsudygtighed.
65 demands - a frequent cause of accidents and disability.
Et vigtigt samspil mellem vibration og muskel-skeletsystemet viser betydelige virkninger m.h.t. vanemæssige kropsstillinger og muskeltonus eller -spænding, som har stressassoeierede komponenter.
An important interaction of vibration with the musculoskeletal system shows significant effects of habitual posture and muscle tone or tension which have stressrelated components.
Vibrationsvirkninger hos f.eks. lastvognschauffører og andre chauffører er forbundet med lændsyndromer og spinal patologi.
Vibration effects, for example in heavy-goods vehicle and other drivers are associated with lower-back syndromes and spinal pathology.
Den menneskelige kropsresponser til vibrationsvirkningerne på de interne organer kan også variere alt efter kropsstilling og muskelspændingsniveauet, som i højere eller mindre grad kan fremkalde en spredning eller dæmpning af vibrationstransmissionen.
The human body in its response to vi bration effects on the internal organs also may vary depending on posture and level of muscle tension which may produce more or less dif fusion or damping of the transmission of the vibration.
PSYKOLOGISKE STRESSORER
PSYCHOLOGICAL STRESSORS
Det siger sig selv, at den enkelte arbejder eller virksomhedsleder har sin egen karakter og personlighed.
That the individual worker or manager has a character and personality of his or her own is self-evident.
De enkelte mennesker accepterer job og roller i virksomhederne, og arbejdende virksomheder er i virkeligheden blot en samling anlæg og maskiner, indtil mennesker -i det mindste for nogles vedkommende - skaber deres roller ved at engagere sig i formålet med virksomheden, som går ud på at producere varer eller servicer. Og det kan være, at de kommer med forventninger, der måske er ret begrænsede, men vigtigst af alt kommer de med deres forstand.
Individuals take up jobs and roles in enterprises - and indeed work enterprises are simply collections of plant and machinery until the people make their roles through, at least some, being committed to the idea of the enterprise as producing goods or services - but they may do so bringing with them expectations which may be quite limited but, most important of all, they bring their minds.
Psykologiske stressorer kan være vidt forskellige, som vi skal forsøge at vise.
Psychological stressors can be of a wide range as we shall try to show.
Selv om det kan lyde overraskende, er en skelnen mellem fysiske og psykologiske stressorer vilkårlig, selv om den måske er bekvem.
Although it may sound extraordinary, the distinction between physical and psychological stressors is essentially an arbitrary one although perhaps convenient.
Det kan ikke understreges for ofte, at fysisk stimulation under tærsklerne for direkte fysisk skade trods alt måske kan gribe forstyrrende ind i den psykologiske funktion og -velbefindendet.
It cannot be emphasised too often that physical stimulation below thresholds of direct physical damage may yet intrude on psychological function and well-being.
Alt efter den enkeltes opfattelse heraf kan dette måske også skabe behagelige aktiveringsniveauer eller eventuelt forstyrre den emotionelle stabilitet. tet.
Furthermore, depending on the individual's perception of it, it may produce pleasant levels of activation or it may disrupt emotional stability.
Der findes fire hovedområder for psykologisk stress, som vi ønsker at overveje:
There are four main areas of psychological stress that we wish to consider: - Mental work load;
- mental arbejdsbyrde; - personlighedsfaktorer og følsomhed;
- Personality factors and vulnerability; - Stressful life-events;
Mental arbejdsbyrde
Mental Work Load
I et bind af NATOs monografiserie, Human Factors (Menneskelige faktorer), har Moray (1979) på en nyttig måde gennemgået området for mental ar bejdsbyrde.
In a volume of the NATO Human Factors series of monographs, Moray (1979) has usefully reviewed the field of mental workload.
I dette værk beskriver Ursin og andre helbredsimplikationerne af overdrevent store arbejdsbyrder. De konkluderer, at:
In this work Ursin and others review the health implications of excessive work load.
"De psykologiske konsekvenser af en mental arbejdsbyrde er mere end blot bekvemme indikatorer.
'The physiological consequences of mental load are more than convenient indicators.
De beløber sig til vigtige, biologiske begivenheder, som kan være af afgørende betydning ikke blot for vedkommendes velbefindende, men også for hans fysiske og men tale helbred.
They constitute important biological events which may be crucial not only for the wellbeing of the subject, but also for his physical and mental health.
Samfundets opmærksomhad'" er flyttet fra fysisk ar bejde til mental arbejdsbyrde, og der hersker betydelig bekymring m.h.t. de mulige ugunstige virkninger af store arbejdsbyrder.
The attention of society has shifted from physical work to mental load, and there is considerable concern with the possible ill effects of load.
Det er derfor nødvendigt at følge de fysiologiske aktiveringskonsekvenser for at bestemme, når aktivering eller arbejdsbyrde kan være skadelige for helbredet, og hvornår aktivering er en nødvendig og tiltrækkende livskvalitet.
It is therefore necessary to follow the physiological consequences of activation to determine when activation or load would be detrimental to health, and when activation is a necessary and enjoyable quality of life.
Det lader især til at være på krævet at studere langsigtede virkninger af store og små mentale byrder i arbejdssituationer." (Ursin et al., 1979, s. 374).
In particular it seems necessary to study long-term effects of high and low mental load in work situations.' (Ursin et al, 1979, p. 374.)
Forfatterne fortsætter med at angive områder, der kræver yderligere forskning af dette emne.
The authors go on to indicate much needed areas of research in this field.
Der er imidlertid allerede betydelige tegn på, at urimeligt store mentale arbejdsbyrder kan medfører farlige ændringer i de fysiologiske funktioner. I samme bind rapporterer Bert Mulder f.eks. om kardiale arrytmier og andre kardiovaskuløse virkninger, han han fundet i forbindelse med sine studier af mentale arbejds byrder.
There are, however, already significant indications that excessive mental workload can induce risky changes in physiological functions.
Disse virkninger kan uden tvivl indebære forøget risiko specielt hos folk, der allerede har gennemgået kardiovaskuløse ændringer. De ville selvfølgelig i mindste fald betyde en yderligere risikofaktor bort set fra de andre, allerede beskrevne.
These effects could, indeed, carry increased risk especially in those who already have cardiovascular changes.
Miller (1978, 5. kapitel) beretter om nogle af disse gensidige virkninger for celler, organisme, gruppe og organisation.
Miller (1978, Chapter 5) reports on some of these interactions at levels of the cell, organism, group and organisation.
Det har således ofte vist sig, at arbejdere, beskæftiget med opgaver
It has, then, frequently been found that workers engaged in tasks of a predominantly mental nature complain of physical distress, such as pains in the back and neck and visual disorders (stinging and burning sensations in the eyes, double vision, etc.).
Disse forstyrrelser tilskrives som regel en udpræget mangel på bevægelse, kombineret med vedholdende koncentration.
These disorders are generally attributed to a high degree of immobility combined with sustained concentration.
Blandt kvindelige arbej dere i den elektroniske industri har man påvist (Laville og Teiger, 1975), at kropsholdningens stivhed forøgedes med opgavens vanskelighed og hastighed, og at hovedet også blev holdt tættere ind imod arbejdet.
It has been shown (Laville and Teiger, 1975) that among female workers in the electronics industry the rigidity of posture increased with the difficulty and speed of the task, the head also being held closer to the work piece.
Under laboratorieforhold påviste ovennævnte forskere ved hjælp af et elektromyogram (EMG)* tegn på, at nakkemusklernes aktivitet steg med de observerede signalers frekvens og indviklede beskaffenhed.
Under laboratory conditions, the above-mentioned researchers demonstrated from Electromygram (EMG)* traces that the activity of the neck muscles increased with the frequency and complexity of the signals being observed.
For operatører af visuelle dataskærme viste Pavard og Guerin (1979) på lignende måde, at· antallet af visuelle fikseringer er proportionalt med den siteten af den i informationen indeholdte tekst, mens fikseringernes varighed svarer til de anvendte koders sværhedsgrader.
Similarly, Pavard and Guerin (1979) showed that among operators using visual display units, the number of visual fixations is proportional to the density of the information contained in the text, while the duration of the fixations is proportional to the difficulty of the codes employed.
Behovet for at observere og "bearbejde" signaler fører således til holdningsmæssig ubevægelighed, hvor øjnene bringes for tæt til arbej det. De med holdningen associerede muskler trækker sig for stærkt sammen, og man føler efterhånden smerter i ryg og nakke.
Thus, the need to observe and "process" signals leads to postural immobility, where the eyes are brought close to the work and the postural muscles contract excessively, pain being felt in the back and neck.
Opmærksom stirren på et vanskeligt stykke arbejde forårsager desuden træthed i øjets indre muskler (akkomodation) og ydre muskler (konvergens), samt irritation i konjunktiva* (bindehinden) på grund af "udtørring" (forårsaget af utilstrækkelig blinken).
Moreover, attentively staring at a difficult piece of work causes fatigue of the intrinsic muscles (accommodation) and of the extrinsic muscles (convergence) of the eye, as well as irritation of the conjunctiva* due to dessication (brought about by insufficient blinking).
Den bedst kendte studierække vedr. mental arbejdsbryde i en erhvervsgruppe er måske de af Jenkins, Rose og andre udførte vedr. flytrafikkontrollører (air traffic controllers, ATC).
Perhaps the best known series of studies of mental workload in an occupational group are those of Jenkins, Rose and others on air-traffic controllers (ATCs).
Forfatteren af nærværende må indrømme, at han for en tid anså denne erhvervsgruppe for at være ret enestående og esoterisk.
The present author must confess that for a time he perceived this occupational group as rather unique and esoteric.
75 fået ham til at indse, at ATC'erne måske snart kommer til at dele deres arbejdsopgavers særlige egenskaber med mange andre arbejdstagere. gere.
However, the recent burgeoning of the VDU, the "micro-chip" and "ghost factories" has led him to a view that the ATCs may soon be sharing task characteristics with many other workers.
Det mest omfattende værk vedr. ATC·er er blevet beskrevet af Rose, Jenkins og Hurst (1978a og 1978b).
The most extensive work on ATCs has been described by Rose, Jenkins and Hurst (1978a and 1978b).
Deres studie ser på denne erhvervsgruppe ud fra mange perspektiver, inklusive den objektive arbejdsbyrde og adfærdsrespons (Hurst og Rose, 1978), og de har udarbejdet en månedlig helbredsoversigt til etablering af sygdom og kvæstelser (Jenkins et al., I98O).
Their study looks at this occupational group from many perspectives including objective workload and behavioural response (Hurst and Rose, 1978), and they have devised a monthly health review to ascertain illness and injuries (Jenkins et al, 1980).
Denne sidstnævnte rapport skitserer en meget nyttig metodologi, der kan anvendes på mange erhvervsgrupper.
This latter report outlined a most useful methodology which could be utilised in many occupational groups.
Alexander (I980) beskriver en meget yderliggående form for psykologisk sammenbrud i 'denne erhvervsgruppe.
A most extreme form of psychological breakdown in this occupational group is described by Alexander (1980).
Han kalder det "udbrænding" -en vending, der også anvendes for lignende fænomener i andre erhvervsgrupper, så som professionelle arbejdstagere inden for sundhedspleje, militæret, brandvæsenet o.s.v. Vi henviste til dette begreb tidlige re.
He calls it "burning out", a term also applied to similar phenomena occurring in other occupational groups, for example health care professionals, military personnel, firemen, etc.
Alexander beskriver et syndrom blandt flytrafikkontrollører, der er karakteriseret af søvnløshed, angst, depression, mareridt om flykatastrofer og en. aversion mod og fremmedgørelse fra arbejdet.
Alexander describes a syndrome in ATCs characterised by insomnia, anxiety, depression, nightmares of aircraft disasters, and an aversion and alienation from work.
Han fortsætter med at undersøge forskellene mellem dette syndrom og pjækkesyge i et erhverv, der tegner sig for meget store økonomiske ydelser til pensionering på grund af sygdom.
He goes on to consider distinctions between this syndrome and malingering in an occupation which carries very substantial sick-retirement financial benefits.
Jenkins (1979) benytter sig af data fra en studie vedr. helbredsændringer hos flytrafikkontrollører til at illustrere en vigtig teoretisk mo del, han har udarbejdet vedr. psykosociale "modifikatorer" af responsen til stress.
Jenkins (1979) utilises data from the ATC health change study to illustrate an important theoretical model he has developed on psychosocial modifiers of response to stress.
Han hævder, at kun en multi-disciplinær angrebsmåde kan begynde at klarlægge den menneskelige, oplevelse som helhed -"stressorer, tilpasningsevner, forsvarsmekanismer, angstreaktioner og patologiske sluttilstande sker samtidigt og efter hinanden på de biologiske, psykologiske, indbyrdes personlige og socialkulturelle niveauer (Jenkins, 1979, s. 3). Tabel 1 og 2 fra denne studie med deres oversigt over disse niveauers samspil vises i det følgende som tabel 11 og 12.
He claims that only a multidisciplinary approach can begin to capture the wholeness of human experience - 'stressors, adaptive capacities, defences, alarm reactions and pathological end-states will take place at the biological, psychological, interpersonal and sociocultural levels simultaneously and successively' (Jenkins, 1979, p. 3.)
FEM ASPEKTER AF SAMSPILLET MELLEM STRESS OG ORGANISMEN
FIVE ASPECTS OF THE INTERACTION OF STRESS AND THE ORGANISM
Manglende erfaring Magtesløshed
Problemsolving skills Ego strength
Typisk for stimulus Bruges som signalet til aktion
Appropriate to stimulus Used as a cue to action
Angstreaktion (Øjeblikkelig fortvivlelse)
Alarm reaction (immediate distress)
Tilpasningsforsvar reducerer stressor
Maladaptive defence fails to reduce stressor or creates "side effect"
Patologisk sluttilstand (sygdom,.dekompensation)
Pathological end-state (disease, decompensation)
Forebygget af tilpasningsevne eller tilstraekkeligt forsvar
Prevented by adaptive capacity or adequate defense
EN MODEL, DER BESKRIVER SAMSPILLET MELLEM STRESS OG ORGANISMEN
A MODEL DEPICTING THE INTERACTION OF STRESS AND THE ORGANISM
Berøvelse af biologiske behov Overdrevent store tilførsler af fysiske eller biologiske elementer
State of physique, Deprivation of nutrition, vigor biological needs Natural or ac Excess inputs of quired immunities physical or biological agents thirst, pain, fatigue Changes in physiological function syndrome Physiological compensation Shifts in metabolism Changes in pain threshold
Andsnaervaerelse, problemløsende evne Ego-styrke Fleksibilitet Sociale faerdighed
Phychological Resourcefulness, problemsolving ability Ego strength Flexibility Social skills
Perceptible forsvars Psykoser mekanismer - ønsker, Kroniske emotio fantasier, motiver nelle sygdomme Planlaegning Meningsløshed Problemløsning
Ego defenses - Despair, apathy denial, repres- Chronic personality sion, projection pattern disturbances Defensive neuroses Psychoses Perceptual defenses-Chronic affective wishes, fantasies, disorders motives Meaninglessness Planning Problemsolving
Sanseevner og Fornemmelse af tolkninger af afsavn - kedsom fare,_BAR_ trussel, melighed, sorg, tab, "skuffelse, bedrøvelse frustrering Angstfornemmel eller fornem ser, pres, melse af fiasko skyldfølelse eller håbløshed Angst for fare Tab af selv godtagelse Trussel mod tryghedsfølelse
Perceptions and Feelings of interpretations deprivation -of danger, threat, boredom, grief, loss, disappoint- sadness ment, frustration,Feelings of or sense of anxiety, failure or hope- pressure, guilt lessness Fear of danger Loss of self-acceptance Threat to security
Indbyrdes personligt
Interpersonal Primary relation ships including family
Defensiv, stiv, socialt associeret Undgåelse Foregiver at vaere
Chronic exploitation Becoming an outcast Imprisonment Permanent disruption
Manglende god tagelse Fornaermelser, straffe, af visninger Aendringer i
Social isolation Lack of acceptance Insults, punish-
Kronisk udnyttelse Bliver en udstødt Indespaerring Varig forstyrrelse i indbyrdes personlige band Kronisk manglende evne til at udfylde roller sociale grupper, specielt tab
Network of social supports ments, rejections Feelings of Changes in social rejection, groups, especi- punishment ally losses of interpersonal ties Chronic failure to fulfill roles
Aggressiv "Får afløb" GØr brug af sociale støtter
Defensive, rigid social relating Avoidance Assuming sick role Aggressiveness "Acting out" Enlisting social supports
Vaerdier Normer og praksis
Sociocultural Values Norms and practices
Kommunikation af bekymring og angst Talende masseadfaerd Mobilisering af
Alienation, anomie Breakdown of social order Disintegration of the cultural systems of values and norms
Kundskabs- og teknologisystemer nologisystemer
Systems of know ledge and technology
Fremmedgørelse, anomi Sammenbrud af samfundsordenen Opløsning af kultursystemerne, af vaerdier og normer ter med vigtige sociale struk andre mennesker turer Tvunget aend ring i livssituationen situationen
Cultural change Role conflict Status incongruity Value conflicts with important others Forced change in life situation
Kulturelt fast lagte forsvarsmekanismer - finde syndebukke, fordomme Forklarende ideologier Lovbestemte og moralske systemer Anvendelse af hel bredere og institutioner tioner
Communication of Culturally presconcern and cribed defenses alarm scapegoating, Expressive be- prejudice havior of crowds Explanatory ideoMobilization of logies sociaj. struc- Legal and moral tures systems Use of curers and instit. tutions
(Kilde: Jenkins, 1979, s. 6)
(Source: Jenkins, 1979, p. 6.)
Personlighedsfakt orer
Personality Factors