natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Af adskillige undersøgelser fremgår det, at overkvalifikation er et voksende problem på de europæiske arbejdsmarkeder. Åbenbarter arbejdstagere med kvalifikationer på lavere ellermellemniveau, og specielt kvinder, stærkere berørtend folk med højere kvalifikationer eller mænd.
More attention should also be given to the non­formal components of skills: formal qualifications alone seem less and less sufficient to explain the complex processes of recruitment, skill utilisation, mobility, career and promotion of workers.
En række teorier giver i det mindste delvis en forklaring på fænomenet overkvalifikation. En empi-
(c) The third type of labour market mismatch discussed in this report involves skills shortages.
Kompetenceopbygning for fremtiden – Uddannelse og læring i Europa______________________________________________ risk måling ved hjælp af »objektive«, »subjektive« eller »indirekte« metoder har ligeledes fordele og ulemper.5
Executive Summary term consequence of cut-backs of public funding for computer and engineering courses, as well as of high unemployment among computer special­ists and engineers in the past which also affected the choice of study at that time and led to a decrease of graduates some years later.
(c) Den tredje form for manglende matchning påarbejdsmarkedet, som behandles i denne rapport,vedrører kvalifikationsunderskud.
Moreover, firms complain about lack of core skills among workers - literacy, numeracy, communicative and basic ICT skills.
Dette betragtesi stadig højere grad som hæmmende på udviklingen af et videns- og informationssamfund.
A prospective study at European level, based on interviews with information system managers and intermediaries as well as on educa­tion and training statistics anticipates a shortage of more than 1,7 million information technology workers by the year 2003 (Table 12).
Resultater af empiriske undersøgelser baseret pådisse metoder gør det vanskeligt at danne sig et klartbillede af forskellige lande og bestemte tidsrum.Der er betydelige forskelle fra land til land, mellemyngre og ældre arbejdstagere, afhængigt af deresstatus (beskæftiget i overensstemmelse med uddannelse, arbejdsløs, i begyndelsen af deres arbejdskarriere), og mellem mænd og kvinder.
This calls for careful consideration of cycli­cal fluctuations - in particular in educational and training policy measures - and their longterm effects on individual choice of education and training and on the new supply of skills.
Endvidere hararbejdsgivernes og arbejdstagernes holdning, institutionelle ordninger og bestemmelser (f.eks. vedrørende arbejdsløshedsstøtte) en væsentlig indflydelse på problemet om overkvalifikation.
Against this background, current policy at national and European level focuses on the pro­motion of g-learning and supportive infrastruc­tures, on imparting basic skills and on the devel­opment of ICT-related pedagogical knowledge of teachers and trainers.
Størstedelen af kvalifikationsunderskuddet i EU-landene skyldes mangelen på IKT-specialister ogingeniører, men også økonomer, lærere og uddannede i sundhedssektoren.
Although man is not given to know the future, efforts should be made to elucidate future possi­bilities and dangers, and thus political measures necessary to prevent future imbalances associated with economic change and the supply and demand of skills.
Endvidere klager virksomhederne over manglende kernekvalifikationerblandt de ansatte – læsning, skrivning, regning,kommunikative og grundlæggende IKT-kvalifika-tioner. En prospektiv undersøgelse på europæiskplan baseret på samtaler med informationsteknologiledere og -mellemledere samt på uddannelsesstatistikker forudser et underskud på mere end1,7millioner IKT-ansatte i 2003 (Tabel 12).
Sceptical remarks on the evidence of skills short­ages concern not only the occasional lack of trans­parency in survey methodology, but also the fact that shortages of skilled personnel in a firm are only one, and often not the most important one, of sev­eral other obstacles to innovation and production growth.
Yderligere hindringer for et klart billede af omfanget af overkvalifikation er de varierende resultaterfra forskellige undersøgelser og metoder selv fra etenkelt land.
Another serious counter-argument is that shortages may be of short or medium term duration and may be reversed after some years.
Der er dog gjort betydelige fremskridt,idet der anvendes lange dataserier og et udvidet sætaf indikatorer for overkvalifikation.
Given the long time lag between the generation and produc­tive use of skills, this may result in 'cobweb cycles' which induce serious problems in the longer run.
Skeptiske bemærkninger om materialet om kvalifikationsunderskud vedrører ikke kun undersøgelsesmetodernes undertiden manglende gennemsig-
Forecasts aim to make decision-makers at all lev­els aware of the consequences of actions taken or not taken. They may give an indication of longterm developments, e.g. demographic change, and their implications for education, training and employment.
Tabel 12: Kvalifikationsunderskud på IKT-området i Europa(a), 1998-2003
Table 12: Shortages in information technology skills in Europe«", 1998-2003
En række politiske tiltag kunne afhjælpe påeller forhindre en stigning i overkvalifikation.Sådanne tiltag omfatter egnede uddannelsessystemer med både brede og »salgbare« kvalifikationer.
Therefore forecasts also have assessment and warning functions in that they indicate need for action or warn against undesired develop­ments. Forecasts never can anticipate future realities.
Uddannelses- og erhvervsvejledninger opfordres til at give bedre oplysningerom aktuelle og fremtidige kvalifikationsbehovog således vække bevidstheden om de langsigtede risici og chancer, som er forbundet med etspecielt valg – eller politisk fremme – af etundervisnings- eller uddannelsesprogram.Andre drøftede tiltag er for eksempel fremmeaf regional mobilitet, ny fastlæggelse afarbejdsløshedsstøtte, løndifferentiering ogstørre deltagelse fra den enkelte i finansieringen af egen uddannelse og højere uddannelse.
But they can serve as a didactic tool in improving understanding and awareness of the actors concerned in relation to future pos­sibilities and the ways of influencing them in time.
(a) Den Europæiske Union og Schweiz.
(a) European Union and Switzerland.
Et andet alvorligt modargument er, at kvalifikationsunderskudkan være kortere- eller længerevarende og kanvendes i modsat retning efter nogle år.
Training and individual performance
Der er mange forskellige fremgangsmåderforkvalifikationsprognoser. De rækker fra »hårde«kvantitative forudsigelser af udbud og efterspørgsel, som delvis bygger på økonometriske og pågennemstrømnings- og overgangsmodeller, tilmere kvalitative metoder som scenarier, orakelspørgsmål, overvågning, benchmarking, ekspertpaneler og »holistiske« approaches.
It is a widespread belief that education and training have significant positive effects on individual per formance and, in general, are able to explain a major part of the variation in wages, unemployment and other variables.
Således kan f.eks. aktuelle underskud i IKT-sekto-ren i nogle lande også være de langsigtede følger afnedskæringer i den offentlige finansiering af data-matiker- og ingeniøruddannelser samt af tidligerehøj arbejdsløshed blandt damatikere og ingeniører,som også berørte studievalget og førte til en tilbagegang i antallet af dimittender nogle år senere.
However, there are considerable differences in research findings on the incidence and impact of training depending on the national education and training system, and on the nature and quality of data and research methods.
Flere central- og østeuropæiske lande (CEØL), som har en bestemt baggrund inden for økonomisk og personaleplanlægning, nyorienterer sig i retning af metoder, somanvendes i de vestlige lande.
Several CEEC countries, which have a certain background in economic and manpower planning, are reorienting themselves towards approaches used in western countries.
Ikke alle europæiskelande er dog overbeviste om sådanne prognosersrelevans og nytte.
However, not all European countries are convinced of the relevance and use of such forecasts.
De foretrækker, delvis også pågrund af manglende statistisk infrastruktur, merekvalitative metoder eller overvågningsmetoder,der omfatter netværk og aktører på regionalt ellerlokalt plan.
They prefer, partly also due to a lack of statistical infrastructure, more qualitative or monitoring approaches involving networks and actors at regional or local level.
Disse spørgsmål behandles meredetaljeret i baggrundsrapporten.
These issues are discussed in more detail in the report.
Selv om mennesket ikke kan forudsige fremtiden,bør der gøres bestræbelser på at belyse fremtidigemuligheder og farer, og således også politiske tiltag, som er nødvendige for at undgå fremtidigubalance i forbindelse med økonomiske forandringer og forandringer i kvalifikationsudbud og -efterspørgsel.
Those who are better educated and trained are, on average, more frequently in gainful employment, have higher earnings, participate more often in continuing training, are less often unemployed, are more often self-employed, have a higher regional mobility, and work with newer and more high tech equipment.
Endvidere er det område, prognoserne dækker, ved at blive udvidet.
Moreover, the scope of forecasting is being extended.
Dette sker f.eks.ved at medtage generiske kvalifikationer ogkompetencer som supplement til de formellekvalifikationer (som hidtil har overvejet iprognosemodeller) og ved at tage virksomhedsniveau og i stigende grad også regionaltog lokalt niveau i betragtning.
This is done, for example, by the introduction of generic skills and compe tences in addition to formal qualifications (which prevail so far in forecast models), by the consideration of the company level and increasingly of regional and local levels.
Prognoser har til formål at gøre beslutningstagerepå alle niveauer opmærksomme på følgerne af dehandlinger, der gennemføres eller ikke gennemføres.
Although these findings indicate clearly the benefits of training for the individual, they are not a guideline per se for policy.
De kan give oplysninger om udviklingen pålang sigt, f.eks. den demografiske, og følgerne foruddannelse og beskæftigelse. Jo hurtigere udviklingen finder sted, desto vanskeligere og mereusikker er prognosen.
There is evidence that selfselection, i.e. the impossibility of comparing train ing outcomes of an individual with the same individual without training (or with a perfectly comparable control group) may bias the results seriously.
Fremtidige udviklingstendenser og passendestrategier udarbejdes ligeledes på europæiskplan.
Equally, future developments and respective strategies are being elaborated at European level.
På grund af begrænsede oplysninger ogforskellige økonomiske systemer og kvalifikationsmønstre udarbejdes disse prognoserfor det meste i form af scenarier, benchmarking og prospektive undersøgelser, herunderudvikling af relevante indikatorer som demografisk udvikling, økonomisk vækst og teknologisk udvikling.
However, due to restricted data and to the diversity of European economies and skill patterns, these forecasts are mostly prepared in the form of scenarios, benchmarking exercises and prospective analyses, partly including the development of relevant indicators such as demography, economic growth and technological development.
Derfor har prognoser også vurderende ogadvarende funktioner, idet de peger på behovfor handling eller advarer mod en uønsketudvikling.
In addition, non-negligible elements of difference in training outcome - such as earnings, unem ployment or work careers - cannot be attributed to education and training alone.
Prognoser kan aldrig forudsigefremtidens realitet. Men de kan tjene somdidaktisk redskab ved at øge forståelse ogbevidsthed hos de berørte parter med hensyntil den fremtidige udvikling og til måder,hvorpå denne kan påvirkes i rette tid.
Innate abilities, heterogeneity of abilities and preferences, family background, political events, luck and economic and technological development are all factors which are relevant and bias the results, if not included in the analysis.
Femte del Individuel performance, overgang til arbejdslivet og social udelukkelse
Part five Individual performance, transition to working life and social exclusion
I det store og hele viser empirisk materiale, at deri strukturerede uddannelsessystemer med en højinvestering i grundlæggende uddannelse er entendens til et lavere individuelt udbytte i videreuddannelse (Tabel 13). Dette synes at være tilfældet i lande som Tyskland og Frankrig.
By and large, empirical evidence suggests that structured training systems with high investment in initial training tend to lower individual returns to continuing training (Table 13).
I mindrestrukturerede systemer for grundlæggende uddannelse (såsom Det Forenede Kongerige og USA)opnår enkeltpersoner derimod et højere videreuddannelsesudbytte.
Conversely, in less structured initial train ing systems (such as the UK and the US) individuals yield higher returns to continuing training.
Nogle resultater sætter spørgsmålstegn ved statens rolle i forbindelse med uddannelse.
The various issues examined in Part five of the report have more of a focus on the individual level.
Det er en udbredt opfattelse, at uddannelse harbetydelig positiv indvirkning på den enkeltes performance og i almindelighed er i stand til at giveforklaring på en stor del af forskellene i løn,arbejdsløshed og andre variabler.
Starting with a review of research on the determinants of participation in training and on the impact of training on individual performance, in terms of pay, unemployment, productivity and mobility, it continues with a review of the latest research on transitions from the education system to working life, an issue which continues to attract the attention of researchers and policy-makers.
Forskningsresultaterne er dog vidt forskellige med hensyn til fordeling og virkning af uddannelse, afhængigt af detnationale uddannelsessystem og af oplysningernesog forskningsmetodernes karakter og kvalitet.
Chapter 3 looks at the factors causing exclusion from the labour market and from training measures and at the situation of workers with a low level of qualifications.
Stramme offentlige budgetterbevirker, at undersøgelser af uddannelsesprogrammernes virkning og effektivitet intensiveres i fremtiden.
Some findings challenge the role of government in training.
Sammenlignelig erhvervsuddannelsesforskningbaseret på mikrodata er ved at blive forbedreteller kan bestemt forbedres ved hjælp af dataserier, der dækker hele Europa, som f.eks.
Obviously formal education and train ing cannot protect against all the storms of life for all people, but they may be very strong weapons when used at the right time, to the right extent and with the right content.
Der erholdepunkter for, at forskningsresultater kan forvrides betydeligt gennem self-selection,dvs. detumulige i at sammenligne den enkeltes resultateropnået som følge af uddannelse med de resultater,som samme person (eller en i enhver henseendesammenlignelig gruppe), ville have opnået udenat have deltaget i uddannelse.
At other times in an individual's working life, other strategies such as nonformal learning, regional, firm or occupational mobility might be more helpful.
Tabel 13: Årlige uddannelsesafkast i udvalgte OECD-lande, opdelt efter køn, 1995, %
Table 13: Annual rates of return to e < d OECD countries by gender, 1995, % Universi ty educatie > n University education
Ikkeuniversitær tertiær uddannelse
Upper secondary education
Ikkeuniversitær tertiæruddannelse
Upper secondary education
Gennemsnit(b)
Average""
(a) Tallene henviser til 1994; (b) uvægtet gennemsnit (i parentes:varians).NB: med fed skrift: over gennemsnittet.
(a) Data refer to 1994; (b) unweighted average. NB: bold: above average
Kilde:OECD, 1998. Human capital investment. An international comparison.Paris: OECD/CERI, tabel A4.4.
Source: OECD, 1998d.
Til trods for, at der stadig er metodeproblemer, bør de internationale undersøgelserdefinere de mest relevante humankapital- oguddannelsesvariabler således, at de bedre kansammenlignes. Endvidere bør der ske en væsentlig forbedring med hensyn til adgang til dissedatasæt i forskningsøjemed.
Despite some remaining methodological problems, international surveys should define the most relevant human capital and training variables in a more comparable way.
Overgang fra uddannelse til arbejdsliv
Transition from the education system to working life
De unge, og specielt de mindre kvalificerede,rammes snarere af arbejdsløshed end de voksne(Figur 8).
Tight public budgets will cause the search for evidence of the impact and efficiency of training programmes to grow in the future.
De har de mere usikre arbejdspladserog udsættes for længere og længere overgangsperioder mellem det tidspunkt, de forlader uddannelsessystemet, og opnåelsen af en stabil positioni beskæftigelsessystemet.
A tailored research design, preferably based on longitudinal data, that takes into account the diversity of situations, heterogeneity of individuals, differences in training systems, govern ments, markets, etc., is, however, expensive and takes time.
Overgangsfasen mellem uddannelsessystem ogarbejdsliv har optaget forskere og politiskebeslutningstagere i mere end to årtier.
The stage of transition from education and train ing (ET) to working life has attracted the attention of researchers and policy-makers for well over 12 decades.
Kendskabtil dynamikken i denne proces er en absolut forudsætning for målrettede politiske tiltag.
The dynamics that underpin this stage need to be understood if policies are to be better targeted.
Sammenlignet med voksne er de unge forfordeltepå arbejdsmarkedet, både hvad angår beskæftigel-
Comparative VET research based on microdata is, or can decisively be. improved by regular Europe-wide data sets, such as the European labour force survey, the European Community Household Panel, the Continuing Vocational Training Survey or the International Adult Liter
Overgangen kan af den enkelte (der forladeruddannelsessystemet) betragtes som en periode,hvor der skiftes status, hvor det unge menneskeskifter fra den grundlæggende heltidsuddannelse
In comparison with adults, young people are at a relative disadvantage in the labour market in terms of both the volume and quality of employment, despite a number of parameters that are favourable
Kompetenceopbygning for fremtiden – Uddannelse og læring i Europa______________________________________________
Training and learning for competence compare the processes of labour market integration and to identify the determining factors of these processes.
Figur 8: Udviklingen i arbejdsløshedsprocenten 1990-99 – sammenligning af unge og voksne, EU-12/EU-15, %
Figure 8: Development of unemployment rates 1990-99 - comparison of young and adult people, EU-127EU-15, %
Figur 9: Arbejdsløshedsprocent hos dimittenderfra gymnasialt niveau (sekundærniveau II)(ISCED 3) efter potentiel erfaring på arbejdsmarkedet
Figure 9: Unemployment rate by potential labour market experience of upper secondary education leavers (ISCED 3)
(c)Middelhavslandene Spanien, Grækenland og Italien) med de højeste procenttal det første år påarbejdsmarkedet (fra 21 til 49%). For Portugalgælder det samme som for den mellemste gruppe.
50% young people enter the labour market at low occupational grades and are at a disadvantage when competing with workers already employed by the company for better posts (in terms of career and job security).
I løbet af de følgende år på arbejdsmarkedetmindskes forskellene forholdsvis hurtigt.
The entry of young people into working life dif­fers greatly across Europe.
Efter tiår er forskellene landene imellem næsten udlignet(Figur 9).
In terms of the risk of unemployment, the European countries can be divided into three groups:
456Års arbejdsmarkedserfaring
4 5 6 7 years of labour market experience
Er det sidste tilfældet, skulle også nyansatte,erfarne arbejdere ligeledes tilbydes tidsbegrænsede kontrakter.
To study the transition of a 'youth' category solely on the basis of age is to postulate that the behaviour of people of similar ages is very homo­geneous in terms of levels of education and age of entry into working life.
Betragter man de senest ansatte,viser det sig, at de mere erfarne (»seniors«) harforholdsvis få fordele i henseende til beskæftigelsesstatus (undtagen i Sverige).
Nevertheless, young peo­ple in a particular age group may be in very dif­ferent situations (such as further education, repeated years, military service, inactivity, work­ing life ­ employment and unemployment).
Det er de nyansatte generelt, der må leve med fleksible ansættelsesformer – ikke kun de unge.
It is therefore best to base any analysis of transition on the length of time that young people have been in the labour market, i.e. the length of time since they left the ET system.
Analyser, der bygger på tværsnitsdata, giver ikkemulighed for detaljerede oplysninger om overgangen forud for opnåelse af fast beskæftigelse.Længdesnitsundersøgelser viser sig at være mereegnede til at foretage denne slags analyser.
For instance, young entrants are more likely to be offered a fixed­term contract.
Derforeligger dog ikke længdesnitsundersøgelser påeuropæisk plan med sammenlignelige data omovergangen.
However, we may ask whether the greater precariousness of jobs occupied by young people, in terms of status, is due to a lack of experience or a lack of length of service in enterprise.
Kilde:Gangl M., 2000. European perspectives on labour market entry: Amatter of institutional linkages between trainingsystems and labour markets?MZES Working paper 24.Mannheim: Mannheim Centre for European Social Research(Mannheimer Zentrum für Europäische Sozialforschung).
Source: Gangl M., 2000.
Kompetenceopbygning for fremtiden – Uddannelse og læring i Europa______________________________________________
Facilitating the transition between the education system and working life is a major political priority.
Social udelukkelse og genindslusningved hjælp af uddannelse nogle lande (Frankrig, Irland, Skotland, Nederlandene).
Social exclusion and reintegration via training
Strukturforandringer, som har omformet økonomierne i de industrialiserede lande i løbet af desidste 20 til 30 år, har også medført væsentligeændringer i arbejdsmarkedets og samfundsklassernes struktur.
The structural changes that have reshaped the economies of the industrialised countries over the last 20 to 30 years have also led to major changes in the structure of the labour market and social classes.
Mange flere mennesker er nutruet af den ene eller anden form for social udelukkelse.
Social exclusion in one form or other now threatens many more people.
Forskningsarbejde viser, at de bedste europæiskeuddannelsesmodeller for øjeblikket er kendetegnet ved et højt integrations- og koordinationsniveau mellem stat, uddannelsesudbydere ogarbejdstagere.
The TSER CATEWE project (Comparative analysis of transitions from education to work in Europe) combines cross-section data analyses from labour force surveys with temporal series (flows) obtained from the transition surveys conducted in some countries (France, Ireland, Scotland, the Netherlands).
Det synes derfor at være vigtigt, atder knyttes stærke forbindelser mellem uddannelsessystemet og de vigtigste økonomiske aktører,navnlig på sektor, regionalt og lokalt plan.
At the time of drafting of this report only partial results of this project were available, which show that, combined with the cross-section data, the longitudinal data (even though from only some countries) provide a very comprehensive analysis of transitions between the education system and working life in Europe.
Social udelukkelse opstår ved, at der dannes enskillelinje mellem bestemte grupper og resten afbefolkningen.
Social exclusion involves the creation of dividing lines between certain groups and the rest of the population.
Køn, alder, sundhedstilstand,uddannelsesniveau eller nationalitet er bestemmende faktorer, som forklarer, hvorfor personerudelukkes fra arbejdsmarkedet og fra uddannelsesprogrammer.
Sex, age, health, standard of education or nationality are key factors in explaining non-participation in the labour market and train ing schemes.