natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den bør være en del af en afbalanceret, polycentrisk udvikling, der mindsker den skadelige indvirkning på miljøet.
In particular, transportation (mobility) remains a crucial challenge for urban planning and management.
De har også stor betydning for livskvaliteten i alle samfund.
Soil sealing, which increases the effects of flooding, and the fragmentation of natural areas are just two.
Antallet af kilometer, som tilbagelægges på veje og gader i byområder, forventes at stige med 40 % mellem 1995 og 2030.
inadequate sanitation and poor housing have largely disappeared from cities within the EU.
Andelen af bilejere i EU-10 er stadig ikke så høj som i EU-15, hvilket tyder på, at der også her ligger en yderligere vækst forude.
Nevertheless, the urban population still suffers from severe, localised environmental problems, such as noise exposure, high-impact air pollution episodes, waste management, restricted availability of fresh water and a lack of open space.
Nutidens tendens i retning af nye byområder med lav befolkningstæthed er imidlertid mere pladskrævende: pladsforbruget pr. person i de europæiske byer er mere end fordoblet i de seneste halvtreds år.
If nothing is done, road congestion is expected to increase significantly by 2010 and the costs attributable to congestion will increase to approximately 1 % of EU GDP. However, there is more to transport infrastructure than simply adding kilometres of road and rail.
I de seneste tyve år har der været en stigning på over 20 % i de bebyggede områders omfang i mange vest- og østeuropæiske lande, mens befolkningen kun er steget med 6 %.
Such infrastructure should be part of a global approach that takes into account the real impact of investment directed at creating and sustaining local and urban economies.
Især er transport (mobilitet) fortsat en af de største udfordringer for byplanlægningen og -forvaltningen.
However, today's trend towards new, low-density urban areas is resulting in increased consumption.
Transportinfrastrukturen indvirker på landskabet på mange måder.
The amount of space consumed per person in the cities of Europe has more than doubled over the past 50 years.
Arealbefæstelse, som forværrer følgerne af oversvømmelser, og opsplitning af naturområder, for blot at nævne et par stykker.
Over the past 20 years, the extent of built-up areas in many western and eastern European countries has increased by 20 %, while the population
Mobilitet og tilgængelighed er centrale faktorer for Europas
But the strategies and instruments to control sprawl strongly depend on today's realities of multiple and interacting levels of governance, from local to
Men strategier og instrumenter til kontrol af byspredningen afhænger i høj grad af nutidens mange, samvirkende styringsniveauer, lige fra lokalt plan til EU-plan.
Mobility and accessibility are key factors in European territorial cohesion.
Det gælder navnlig de betydelige pengestrømme, som bestemmer budgetterne.
They are also essential elements in improving quality of life for communities.
Hvis der ikke gøres noget, vil trafikophobningen være forværret betydeligt i 2010, og omkostningerne i forbindelse med denne ophobning forventes at stige til ca. 1 % af EU’s BNP. Men transportinfrastruktur handler ikke kun om at bygge flere veje og anlægge flere jernbaner.
The number of kilometres travelled in urban areas by road transport is predicted to rise by 40 % between 1995 and 2030.
Hovedstadier i den politiske proces, understøttet af data, information og viden
Main stages in the policy cycle, supported by data, information and knowledge
Politikforanstaltning — gennemførelse (5)
Policy measure implementation(5)
Politikforanstaltning — udvikling (4)
Policy measure development/adoption (4)
EEA (2006), Urban sprawl in Europe — the ignored challenge, EEA's rapport nr. 10/2006, Det Europæiske Miljøagentur, København.
EEA (2006), Urban sprawl in Europe — the ignored challenge, EEA Report No 10/2006, European Environment Agency, Copenhagen.
sikre politisk sammenhæng på alle stadier i den politiske proces (se figur 2) rette op på de markedssvigt, der øger spredningen, ved at reagere på signaler såsom jordpriser i, omkring og mellem byområder
• redressing the market failures that drive sprawl by acting on price signals for land, in, around and between urban areas;
• forbedre samarbejdet mellem organerne på alle ansvarsniveauer
At present, planning policies often reflect the logic of the market.
• indsamle og formidle eksempler på god praksis for udvikling af kompakte byer
• providing green areas in cities.
• udvikle grønne områder i byer.
• enhancing cooperation between agencies across all levels of responsibility;
Bedre behandling af husholdningsaffald vil mindske udledningen af drivhusgasser
Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions
•Øget genanvendelse af affald frem for deponering er en af hovedforudsætningerne for at kunne takle miljøpåvirkningerne fra den stigende affaldsmængde.
•Increased recovery of waste, and diverting waste away from landfill play a key role in tackling the environmental impacts of increasing waste volumes.
•Stigende genanvendelse og forbrænding med energiudnyttelse forventes at forårsage et betydeligt fald i udledningen af drivhusgasser fra affaldsbehandlingen frem til 2020.
•As recycling and incineration with energy recovery are increasingly used, net greenhouse gas emissions from municipal waste management are expected to drop considerably by 2020.
•Hvis det lykkes at begrænse eller undgå stigninger i affaldsmængden, vil udledningen af drivhusgasser fra affaldssektoren mindskes og medføre andre fordele for vores samfund og miljø.
•Limiting or avoiding growth in waste volumes would further reduce greenhouse gas emissions from the waste sector and deliver other benefits to society and the environment.
I 1995 producerede hver europæisk borger i gennemsnit
These results indicate that efforts to prevent the generation of waste should be significantly reinforced, if the aim of the Sixth Environment Action Programme of a significant reduction in volumes of waste is to be achieved.
Hvis hele EU's produktion af husholdningsaffald i 2020 (dvs. ca. 340 millioner ton) blev bredt ud på jorden, ville det kunne dække hele Luxembourg i et 30 cm tykt lag eller Malta i et 2,5 m tykt lag!
Nevertheless, as EU‑12 economies further develop and consumption patterns evolve, waste volumes are likely to increase over the next 15 years and approach current EU‑15 levels.
Disse tal viser, at der må sættes betydeligt mere ind på at undgå affaldsproduktion, hvis det skal lykkes at opfylde målet i det sjette miljøhandlingsprogram om en væsentlig reduktion af affaldsmængden.
Looking forward, municipal waste volumes within the EU‑15 and EU‑12 are expected to grow by 22 % and 50 % by 2020, respectively. Over the entire period, more than 80 % of the total municipal waste is generated in the EU‑15.
Øget nyttiggørelse og fjernelse af affald fra deponering
On average, each European citizen generated 460 kg municipal waste in 1995.
I 2004 var mængden steget til 520 kg pr. person og den forventes i 2020 at nå op på 680 kg pr. person.
This amount rose to 520 kg per person in 2004, and a further increase to 680 kg per person is projected by 2020.
Alt i alt en stigning på næsten 50 % i løbet af 25 år.
In total, this corresponds to an increase of almost 50 % in 25 years.
Denne forventede stigning i affaldsmængden er baseret på en forventet fortsat vækst i de private husholdningers forbrug (dvs. en gennemsnitlig vækst i EU‑15 og EU‑12 på henholdsvis 2 % og 4 % årligt frem til 2020 (EC, 2006)) og på, at den nuværende udvikling i forbrugsmønsteret fortsætter.
This projected continuing increase in waste volumes is primarily due to an assumed sustained growth in private final consumption (i.e. an average growth in the EU‑15 and EU‑12 respectively of 2 % and 4 % per year by 2020 (EC, 2006)) and a continuation of current trends in consumption patterns.
Men efterhånden som EU‑12‑landenes økonomi og forbrugsmønstre udvikler sig, forventes affaldsmængden i de kommende 15 år at nærme sig det nuværende niveau i EU‑15.
Historically, disposal by landfilling has been the predominant treatment method for municipal waste, but over the last two decades considerable reductions in landfilling have taken place.
Frem til 2020 forventes mængden af affald i EU‑15 og EU‑12 at stige med henholdsvis 22 % og 50 %.
In 2004, 47 % of total EU municipal waste was landfilled
Historisk har deponering været den dominerende
If we were simply to spread all EU municipal waste generated in 2020 (i.e. about 340 million tonnes) on the ground, it would cover an area the size between EU‑15 (
1) Affald fra husholdninger og lignende affald fra kontor og handel.2) Østrig, Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien, Sverige,
1) Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, Netherlands, Portugal, Spain, Sweden and
Det Forenede Kongerige.
( the United Kingdom.
Produktion og behandling af byaffald i Europa (pr. person)
Generation and management of municipal waste in Europe (per capita)
affaldsbehandling ca. 2 % af EU's samlede udledning.
national and European levels to achieve, among other things, the objectives set in the Sixth Environment Action Programme.
I 2004 blev 47 % af alt EU's husholdningsaffald deponeret (se figur 1).
(see Figure 1).
Denne andel forventes at falde yderligere til ca. 35 % i 2020.
This is expected to decrease further to around 35 % by 2020.
Genanvendelse og andre former for nyttiggørelse af materialer forventes at stige fra de nuværende 36 % til omkring 42 % i 2020.
Recycling and other material‑recovery operations are expected to increase from the current level of 36 % to around 42 % by 2020.
Endelig gik 17 % af husholdningsaffaldet til forbrænding i 2004, en andel, der ventes at stige til ca. 25 % i 2020.
Finally incineration was used for 17 % of municipal waste in 2004 and is likely to increase to about 25 % by 2020.
En EEA‑publikation (EEA, 2007) illustrerer medlemsstaternes forskellige strategier til affaldsbehandling, specielt i sammenhæng med Deponeringsdirektivet.
The EU Landfill Directive can therefore help in achieving EU targets on greenhouse gas emissions reductions, for example through methane recovery and diversion of biodegradable municipal waste from landfill.
Faldende nettoudledning af drivhusgasser fra behandling af husholdningsaffald
Another interface between waste management and climate change policies is the consumption of energy (giving rise to greenhouse gas emissions) in the collection, treatment and manufacturing use of waste.
I 2005 udgjorde udledningen af drivhusgasser fra
In 2005, greenhouse gas emissions from waste management represented about 2 % of the total emissions in the European Union.
Denne hidtidige og forventede udvikling skyldes delvis den politik, der er rettet mod øget genanvendelse og nyttiggørelse af emballageaffald (f.eks.
Net emissions of greenhouse gases from the management of municipal waste are projected to decline from a peak of around 55 million tonnes
Emballagedirektivet fra 1994) og mod at fjerne bionedbrydeligt
‑equivalents per year in the
Udledningen af metan, der er den ene af de seks drivhusgasser, der er omfattet af Kyoto‑protokollen, hænger specielt sammen med landbrug (især kvægdrift) og affaldsdeponering.
Emissions of methane, one of the six greenhouse gases controlled by the Kyoto Protocol, are especially linked to agriculture (particularly
EU's deponeringsdirektiv kan derfor være med til at opfylde EU's mål for reduktion af udledningen af drivhusgasser, f.eks. ved nyttiggørelse af metan og ved at fjerne biologisk nedbrydeligt husholdningsaffald fra lossepladser.
These past and expected trends are in part the result of dedicated policies which aim to increase the recycling and recovery of packaging waste (e.g. 1994 Packaging Directive) and to divert biodegradable municipal waste away from landfill (e.g. 1999 Landfill Directive).
En anden sammenhæng mellem affaldspolitikken og klimapolitikken er det energiforbrug (og den deraf følgende udledning af drivhusgasser), der skyldes indsamling, håndtering og behandling af affald.
Overall, a further reduction of the quantity of municipal waste going to landfill is projected, which reflects the efforts made at
2 af 1980'erne til 10 millioner ton
This is due to two separate developments.
2 fremskrivningerne desuden forventning om, at det vil lykkes at opfylde det langsigtede mål om et genanvendelses‑samfund, som det er formuleret i temastrategien om affaldsforebyggelse og genanvendelse.
On the one hand, waste quantities that enter management facilities are projected to continue to grow as waste generation per capita increases and waste collection is further improved.
Dels vil genanvendelse og forbrænding blive anvendt i stigende omfang.
This pushes direct emissions of greenhouse gases from the waste management sector up.
I 2020 vil genanvendelsen bidrage med 75 % til den undgåede udledning, mens forbrænding vil bidrage med næsten 25 %.
Landfilling represents 60 % of the total in 2020, and recycling and incineration about 20 % each.
Fremskrivningerne i denneundersøgelse forudsætter, at kapaciteten til affaldsbehandling holder trit med det voksende behov. Men hvis investeringerne i nye og bedre teknologier til affaldsbehandling ikke øges i samme tempo som stigningen i affaldsmængden, kan nettoudledningen af drivhusgasser blive højere som følge af en ineffektiv affaldsbehandling.
Overall, therefore, the projections show that better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions in Europe, decoupling environmental pressures from economic growth as called for in the Sixth Environment Action Programme.
Dette skyldes udviklingen på to forskellige områder. Dels forventes der fortsat tilført en stigende mængde affald til behandlingsanlæggene som følge af en stigende affaldsmængde pr. person og forbedret affaldsindsamling.
While the projections show that net emissions of greenhouse gases will fall despite increasing volumes of waste, action to limit or avoid the projected growth in waste volumes will further reduce net greenhouse gas emissions from the waste management sector.
Dette øger affaldssektorens direkte udledning af drivhusgasser.
The collection and transport of waste, closely linked to waste volumes, is estimated to account for less than 5 % of the direct greenhouse gas
I 2020 vil deponering udgøre 60 % af den samlede mængde, mens genanvendelse og forbrænding hver vil udgøre ca. 20 %.
The projections used in this study assume that waste management capacity grows to match demand. However, if investment in new and
Som helhed viser fremskrivningerne således, at bedre affaldsbehandling vil mindske udledningen af drivhusgasser i Europa, hvorved miljøbelastningen afkobles fra den økonomiske vækst, som er målet i det sjette miljøhandlingsprogram.
On the other hand, recycling and incineration will be increasingly used. This represents savings (or avoided greenhouse gas emissions) that offset direct emissions.
På baggrund af den forventede stigning i genanvendelse og forbrænding med energiudnyttelse giver
Recycling contributes 75 % of total avoided emissions by 2020 and incineration almost 25 %.
Udledning af drivhusgaser fra behandling af husholdningsaffald i EU: Udviklingen hidtil og fremskrevet
Trends and projections of greenhouse gas emissions from management of municipal waste in the European Union
Begrænsningen af affaldsmængden vil også have andre fordele så som lavere omkostninger til affaldsbehandling, mindre luftforurening (med partikler og kvælstofoxider) og mindre støj fra indsamling og transport af affald.
Limiting waste volumes will also deliver other benefits such as reduced costs of waste management, and reduced air pollution (with particles and oxides of nitrogen) and noise related to the collection and transport of waste.
Omvendt vil udgifterne til affaldsbehandling kunne stige væsentligt, hvis affaldsmængden stiger.
The costs of waste management can
Omkostningerne ved indsamling og behandling af affald er særligt tyngende, og affaldsproduktion er pr. definition spild af ressourcer.
In conclusion, Europe cannot become complacent with regard to the continuing growth in waste — reflecting our current unsustainable consumption and production patterns — as this in the long term may outweigh the improvements taking place in the waste management sector.
EEA (2008), Baggrunds‑dokumenter til EEA Briefing 2008/01, Bedre behandling af husholdningsaffald vil mindske udledningen af drivhusgasser, Det Europæiske Miljøagentur, København. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
EEA (2008), Supporting documents to EEA Briefing 2008/01, Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions, European Environment Agency, Copenhagen. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
CENTRALE PROBLEMSTILLINGER PÅ MILJØOMRÅDET FOR EUROPA
KEY ENVIRONMENTAL ISSUES FACING EUROPE
Juridiske oplysninger Indholdet af denne publikation afspejler ikke nødvendigvis Europa-Kommissionens eller andre EU-institutioners officielle holdning.
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Hverken Det Europæiske Miljøagentur eller enkeltpersoner eller selskaber, der optræder på agenturets vegne, kan gøres ansvarlige for den anvendelse, der måtte blive gjort af informationerne i dette dokument.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Dette forbud gælder alle former for elektronisk eller mekanisk gengivelse, herunder fotokopiering, båndindspilning, kopiering til datalagre mv. Ved spørgsmål om rettigheder til oversættelse eller gengivelse: Kontakt EEA (adresseoplysninger nedenfor).
For translation or reproduction rights please contact EEA (address information below).
Yderligere oplysninger om EU fås på internettet via Europa-serveren (www.europa.eu).
Information about the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).
Miljørigtig produktion Denne publikation er trykt i overensstemmelse med høje miljøstandarder.
Environmental production This publication is printed according to high environmental standards.
Trykt af Schultz Grafisk — Miljøcertificering: ISO 14001 — IQNet — Det internationale certificeringsnetværk DS/EN ISO 14001:2004 — Kvalitetscertifikat: ISO 9001: 2000
Printed by Schultz Grafisk— Environmental Management Certificate: ISO 14001 — IQNet — The International Certification Network DS/EN ISO 14001:2004
DK — 000235 Svanemærket, licensnr. 541 176 FSC-mærke — registreringskode: SW — COC — 698
DK — 000235— Ecolabelling with the Nordic Swan, licence no.
Det Europæiske Miljøagentur Kongens Nytorv 6 1050 København K Danmark Tlf.: +45 33 36 71 00 Fax: +45 33 36 71 99 Hjemmeside: eea.europa.eu Forespørgsler: eea.europa.eu/enquiries
European Environment Agency Kongens Nytorv 61050 Copenhagen K Denmark Tel.: +45 33 36 71 00Fax: +45 33 36 71 99Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Hvad er Miljøsignaler .............................................................................................................4
What is Signals .....................................................................................................................4
Afhjælpning af klimaændringer – Mere end varm luft ..................................................................6
Climate change mitigation — Not just hot air .............................................................................6
Tilpasning til klimaændringer – Hvis brønden tørrer ud .............................................................10
Climate change adaptation — If the well runs dry ....................................................................10
Biodiversitet – Dræbersnegle og andre fremmede arter ............................................................14
Biodiversity — Killer slugs and other aliens .............................................................................14
Luftforurening – Hvert et åndedrag ........................................................................................18
Air pollution — Every breath you take.....................................................................................18 .....................................................................................18
Landbrug og miljø – Ændring af den fælles landbrugspolitik ......................................................22
Agriculture and environment — Taking CAP in hand ..................................................................22
Affald – Ikke i min baghave ..................................................................................................34
Waste — Not in my back yard ...............................................................................................34
Hvad er Miljøsignaler
Remember to write 'Signals' in the subject field.
Miljøsignaler offentliggøres af Det Europæiske Miljøagentur (EEA) i begyndelsen af hvert år og indeholder nogle øjebliksbilleder af temaer, der i det kommende år er interessante for både den miljøpolitiske debat og den brede offentlighed. Vi overvåger miljøet i vores 32 medlemsstater i samarbejde med vores netværk.
Signals is published by the European Environment Agency (EEA) at the start of each year and provides snapshot stories on issues of interest both to the environmental policy debate and the wider public for the upcoming year.We monitor the environment across our 32 member countries in partnership with our network.
Vi arbejder med en kolossal mængde miljødata, som vi får fra mange kilder, lige fra forskere, der står i vand til knæene, til satellitbilleder fra rummet.
From researchers up to their knees in water to satellite imaging from space, we work with a huge amount of environmental data.
Det centrale i det, vi laver, er at finde, læse og forstå en række "signaler" vedrørende vores miljøs sundhed og mangfoldighed.
Finding, reading and understanding the range of ‘signals’ regarding the health and diversity of our environment is at the heart of what we do.
Miljøsignaler respekterer den underliggende videnskabs kompleksitet og er bevidst om den usikkerhed, der er forbundet med alle de spørgsmål, vi behandler. Vores målgruppe er bred, lige fra studerende til videnskabsfolk, fra politikere til landmænd og mindre virksomhedsejere.
Signals respects the complexity of the underlying science and shows awareness of the uncertainties inherent in all of the issues we address.Our target audience is broad, ranging from students to scientists, policy-makers to farmers and small business people.
Miljøsignaler udgives på alle 26 EEA-sprog og er baseret på historier, hvilket giver os bedre mulighed for at kommunikere med denne sammensatte gruppe af mennesker.
Signals, which will be published in all 26 EEA languages, takes
Han vurderede, at omkostningerne ved klimaændringerne kunne reduceres betydeligt, hvis emissionerne af drivhusgasser blev begrænset straks.
He estimated that the cost of climate change impacts could be massively reduced if emissions of greenhouse gases were cut immediately.
Det vil være billigere og mere effektivt at handle nu end at gøre det senere.
Taking action now will be cheaper and more effective than actions later.
Stern-analysen har ført til andre initiativer inden for andre politikområder, især biodiversitet og økosystemtjenester.
The Stern analysis has spawned initiatives in other policy areas, most notably biodiversity and ecosystem services.
Initiativer som Sterns har hjulpet med til at fremme forståelsen af, hvad der står på spil, hvis vi fortsætter med vores nuværende forbrugsmønstre.
Initiatives like Stern have helped people to understand what is at stake if we continue our current consumption patterns.