natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det faktum, at der på EU-plan ikke er nogle indikationer for etsamlet fald, understreger, at narkotikarelateredesundhedsproblemer langt fra er et overstået kapitel, ligesomdet understreger behovet for yderligere undersøgelser afrisikofaktorer for narkotikarelaterede dødsfald såvel som foren passende, målrettet indsats.
The fact that there are no indications of an overall decreaseat EU level emphasises the fact that drugrelated healthdamage is far from being overcome, and stresses the needfor further investigation of risk factors for drug-relateddeaths as well as appropriate targeted interventions.
»Stofmisbrugslov af 1971«, men ikke indirekte relaterede dødsfald såsom aids-dødsfald) og svarer stort set til EONN’s definition.
The recently developed ‘Drug strategy definition’ focuses on drugs of abuse (drugs controlled under the Misuse of Drugs Act of 1971 but not indirectly related deaths such as deaths from AIDS) and is relatively similar to the EMCDDA definition.
Ved brug afnarkostikastrategidefinitionen blev antallet af indberettede tilfælde i England og Wales mellem 1993 (864) og 2001 (1 623) næsten fordoblet.
Using the drug strategy definition, the number of reported casesalmost doubled in England and Wales between 1993 (864) and 2001 (1 623).
Ved anvendelseaf EONN’s definition ville der være 1 606 tilfælde i England og Wales i 2000 og 1 443 i 2001.
The application of the EMCDDA definition produces 1 606 cases in Englandand Wales in 2000 and 1 443 in 2001.
Samlet dødelighed blandt problematiske stofbrugere
Overall mortality among problem drug users
Figur 16: Samlet dødelighed blandt problematiske stofbrugere iflere EU-byer og -lande
Figure 16: Overall mortality among problem drug users in several EU cities or countries
Standardiserede dødelighedsrater/1 000 mandår
Standardised mortality rates/1 000 person years
Problematiske stofbrugere udgør mindre end 1 % af denvoksne befolkning i EU, men mærkbare sundheds- ogsociale problemer er koncentreret i denne lillebefolkningsgruppe.
Problem drug users account for less than 1 % of the adultpopulation of the EU, but significant health and socialproblems are concentrated within this small group.
Kohorteundersøgelser af dødeligheden viser, atdødeligheden blandt problematiske stofbrugere er op til 20 gange højere end for befolkningen som helhed i sammealdersgruppe.
Mortality cohort studies show that mortality among problemdrug users is up to 20 times higher than among the generalpopulation of the same age.
Den høje dødelighed kan for en stor delsvedkommende tilskrives overdoser, men også aids og andresmitsomme sygdomme, ulykker og selvmord.
Much of this high mortality canbe attributed to death from accidental overdose, but othercauses include deaths from AIDS and other infectiousdiseases, accidents and suicides.
Overdoser ogydre årsager tegner sig for en stor del af denne dødelighedi områder, hvor hivforekomsten blandt stofbrugerne er lav,mens hiv spiller en betydelig rolle i lande med høj hivforekomst blandt intravenøse stofbrugere.
Overdoses and accidentaldeaths account for an important part of this mortality inareas where HIV prevalence among drug users is low,whereas AIDS plays a significant role in countries with highinjection-related HIV prevalence.
Dødeligheden blandt de intravenøse stofbrugere er to til firegange højere end blandt problematiske stofbrugere, der ikkebruger sprøjte, og dødeligheden blandt hiv-smittedestofbrugere var (indtil for nyligt) to til seks gange højere endblandt ikke-smittede brugere.
Mortality among injectors is two to four times higher than innon-injecting problem drug users, and (until recently)mortality among HIV-infected drug users was two to six timeshigher than in non-infected users.
Med de seneste forbedringer ihiv-behandlingen synes denne forskel at blive mindre.
With recent improvementsin HIV treatment, this difference appears to be declining.
Multisiteundersøgelsen koordineret af EONN (50
The multi-site study coordinated by the EMCDDA (50
) viser forskelle i de samlede mortalitetsrater og fordelingen afdødsårsager mellem de deltagende »sites«.
differences in overall mortality rates and distribution ofcauses of death between participating sites.
Undersøgelsenafslører endvidere relevante ændringer over tid i den samlede og årsagsspecifikke dødelighed (51
The study alsoreveals relevant changes over time in overall and cause- specific mortality (51
dødsfaldsrisikoen blandt mandlige og kvindeligeproblematiske stofbrugere i Barcelona var henholdsvis 24 og64 gange højere end for individer af samme køn og alder iden øvrige spanske befolkning.
problem drug users was, respectively, 24 and 64 timeshigher than in individuals of the same age and gender inthe general Spanish population.
I Lissabon, Hamborg og Romer dødsfaldsrisikoen blandt kvindelige problematiskestofbrugere 30 til 40 gange højere end blandt befolkningensom helhed. De høje standardiserede mortalitetsrater blandtkvindelige problematiske stofbrugere kan til en vis gradforklares ved den lave referencedødelighed blandt ungekvinder i befolkningen som helhed.
In Lisbon, Hamburg and Rome, the risk of death among female problem drug userswas 30- to 40-fold higher than in the general population.The high SMRs among female problem drug users can beexplained, to some extent, by the low baseline mortalityamong young women in the general population.
Barcelona fremviste den højeste dødelighed, mens Wien og Dublin fremviste den laveste.
Barcelona presented the highest mortality rates and Viennaand Dublin the lowest.
I mange miljøer er dødelighedenfaldet siden begyndelsen eller midten af 1990’erne.
In several locations, mortality rateshave decreased since the early or mid-1990s.
IBarcelona var tallene særligt høje mellem 1992 og 1996,men er i de seneste år faldet markant — primært på grund affaldende dødstal som følge af aids.
In Barcelona,rates were particularly high between 1992 and 1996 buthave decreased sharply in recent years, mainly because ofa decrease in deaths due to AIDS.
I Lissabon hardødeligheden indtil for nyligt været stigende (figur 16).
In Lisbon, mortality rateswere increasing until recently (Figure 16).
Boks 9 OL: Definitioner af »akutte narkotikarelaterededødsfald« i EU-medlemsstaterne, som anvendt i EONN’sårsberetning og indberettet i de nationale rapporter
Box 9 OL: Definitions of ‘acute drugrelated death’ in EUMember States, as used in the EMCDDA annual report andreported in national reports
Boks 10 OL: Narkotikarelaterede dødsfald — EONN-definition
Box 10 OL: Drugrelated deaths — EMCDDA definition
Direkte sammenligninger mellem de forskellige »sites« skalske med varsomhed, da typologien i behandlingscentrene,hvor kohorterne rekrutteres, er forskellige, selv om detilbyder de gængse behandlingstyper, der findes.
Direct comparisons across sites should be made withcaution, as there are differences in the typology oftreatment centres where cohorts are recruited, although theywould tend to represent the common types of treatmentavailable.
Aldersog kønsstandardiserede mortalitetsrater blandt stofbrugerekan imidlertid være en nyttig målestok for problematiskstofbrugs indflydelse på dødeligheden i forskellige lande.
However, age- and gender-standardisedmortality rates among drug users can provide a usefulmeasure of the impact of problem drug use on mortality indifferent countries.
Statistisk tabel 24: Antal »akutte narkotikarelaterede dødsfald«registreret i EU-lande (i henhold til de nationale definitioner,der bruges til at indberette tilfælde til EONN), 1985-2001 kohorter tilmeldt multisiteundersøgelsen viste, at
Statistical Table 24: Number of ‘acute drugrelated deaths’recorded in EU countries (according to national definitionsused to report cases to the EMCDDA), 1985–2001 from cohorts enrolled within the multi-site study showed thatin Barcelona the risk of death among male and female
EONN-projekter CT.99.EP og CT.00.EP.13, Mortality of drug users in the EU (dødelighed blandt stofbrugere i EU), koordineret af afdeling for epidemiologi, Rome E Health Authority (http://www.emcdda.eu.int/situation/themes/death_mortality.shtml).
EMCDDA projects CT.99.EP and CT.00.EP.13, Mortality of drug users in the EU, coordinated by the Department of Epidemiology, Rome E Health Authority
Se statistisk tabel 26: Dødelighedskohorter, der deltager i EONN’s multisiteundersøgelse — karakteristik af deltagere og resultater (onlineversion).SMR vurderer overdødeligheden (antal gange) for problematiske stofbrugere sammenlignet med folk af samme alder og køn blandt befolkningen som helhed.
See Statistical Table 26: Mortality cohorts participating in EMCDDA multi site project — characteristics of participants and results (online version).SMR estimates the mortality excess (number of times) of problem drug users compared with people of the same age and gender in the general population.
Statistisk tabel 25: Sammendrag af karakteristika for ofre forakutte narkotikarelaterede dødsfald i EU-landene
Statistical Table 25: Summary of characteristics of victimsofacute drugrelated death in the EU countries
Statistisk tabel 26: Dødelighedskohorter, der deltager i EONN’smultisite-undersøgelse — karakteristik af deltagere ogresultater:
Statistical Table 26: Mortality cohorts participating in EMCDDA multi-site project — characteristics of participantsand results:
— krakteristik af opiatbrugere tilmeldt kohorterne fordelt på sted
— Characteristics of opiate users enrolled in the cohorts by site
— standardiserede mortalitetsrater (SMR) fordelt på køn ogundersøgelsessted
— Standardised mortality ratios (SMRs) by gender and study site
— fordeling af dødsårsager blandt kohortedeltagere.
— Distribution of causes of death of cohort participants
Narkotikarelateret kriminalitet kan siges at omfatte kriminellehandlinger, der medfører overtrædelse afnarkotikalovgivningen, forbrydelser begået under indflydelseaf illegale stoffer, forbrydelser begået af brugere til støtte forderes narkotikavaner (primært berigelseskriminalitet ognarkotikahandel) og systemiske forbrydelser begået som del ide illegale markeders funktion (kamp om territorier,bestikkelse af embedsmænd osv.).
Drugrelated crime can be considered to include criminaloffences in breach of drug legislation, crimes committedunder the influence of illicit drugs, crimes committed by usersto support their drug habit (mainly acquisitive crime anddrug dealing) and systemic crimes committed as part of thefunctioning of illicit markets (fight for territories, bribing ofofficials, etc.).
Med undtagelse afnarkotikalovovertrædelser giver rutinemæssigt tilgængeligedata ingen oplysninger om disse kategorier, og hvor defindes, stammer de fra lokale ad hoc-undersøgelser og er ikkeegnet til ekstrapolering.
Except for drug law offences, routinelyavailable data do not provide information on thesecategories and, when available, they come from ad hoc localstudies and are not suitable for extrapolation.
Stofbrug og kriminalitet: Nogle data(1
Drug use and crime: some data(1
Adskillige kilder viser, at størsteparten af stofbrugerne ibehandling har været i kontakt med det kriminalretlige system.Undersøgelser i Grækenland (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000) og England og Wales (Bennett, 2000),foretaget blandt personer anklaget for forbrydelser og dømtefanger, viser, at der er større sandsynlighed for, at stofbrugere harbegået forskellige former for kriminalitet end personer, der ikkebruger stoffer. Berigelseskriminalitet ses generelt som den primæretype af kriminalitet begået af stofbrugere (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000; Bennett, 2000; Meijer mfl., 2002).
Several sources show that a majority of drug users intreatment have been in contact with the criminal justicesystem.
»Indberetninger« (53) om overtrædelser af den nationalenarkotikalovgivning (brug, besiddelse, handel osv.) afspejlerikke alene lovgivningsmæssige forskelle, men også deforskellige måder, hvorpå loven håndhæves og anvendessamt de prioriteringer og ressourcer, der af kriminalretligeinstitutioner er afsat til specifikke problemer.
‘Reports’ (53) of offences against national drug legislation(use, possession, trafficking, etc.) reflect differences in lawbut also the different ways in which the law is enforced andapplied, and the priorities and resources allocated tospecific problems by criminal justice agencies.
Dertil kommer,at informationssystemerne om overtrædelser afnarkotikalovgivningen/narkotikalovovertrædere variererbetragteligt fra land til land, navnlig hvad angårindberetningsprocedurer, definitioner og statistiske enheder.Disse forskelle giver store problemer, når man sammenlignerdata fra en række EU-lande. Derfor er det — hvor det ermuligt — tendenser og ikke faktiske tal, der sammenlignes.
In addition,information systems on drug law offences/offenders varyconsiderably between countries, especially as regardsrecording procedures, definitions and statistical units. Thesedifferences lead to major difficulties when comparing datafrom several EU countries.
Flertallet af de indberettede overtrædelser afnarkotikalovgivningen er relateret til stofbrug eller besiddelse med brug for øje (54).
The majority of reported drug offences are related to drug use or possession for use (54) — ranging from 39 % of all druglaw offences in Portugal (55) to 89 % in Austria.
Denne type overtrædelser varierer fra39 % af alle narkotikalovovertrædelser i Portugal (55) til 89 %
In Spain, Italy and the Netherlands, where drug use is not a criminaloffence, all drug offences relate to dealing or trafficking.
Med hensyn til forbindelsen mellem stofbrug og kriminalitetviste en undersøgelse af indsatte i irske fængsler (Hannon mfl.,2000), at 51 % af alle mænd og 69 % af alle kvinderhævdede at have været under indflydelse af narkotika, da debegik den forbrydelse, de sad inde for.
As regards the link between drug use and crime, a study ofthe Irish prison population (Hannon et al., 2000) found that51 % of men and 69 % of women claimed to be under theinfluence of drugs when they committed the crime for whichthey were incarcerated.
En anden undersøgelse(Millar mfl., 1998) af mistænkte ungdomskriminelle i Irlandanslog, at 42 % af tilfældene havde forbindelse medindtagelse af alkohol, 17 % med brug af stoffer, og i 4 % aftilfældene var det en kombination af de to, hvor alkohol somregel blev forbundet med overtrædelse af den offentlige orden,mens narkotika som oftest blev forbundet med røverier.
Another study (Millar et al., 1998)of juvenile suspected offenders in Ireland estimated that42% of cases were related to alcohol use, 17 % to drug useand 4 % to both, alcohol being most likely to be associatedwith public order offences, while drugs were most oftenassociated with robberies.
i Østrig. I Spanien, Italien og Nederlandene, hvor stofbrugikke er forbudt, er alle narkotikalovovertrædelser relateret tilnarkotikahandel med store mængder eller gadesalg.
In 2001, cannabis remained the drug most often involved indrug law offences — accounting for 34 % of drug-relatedreports in Portugal and Sweden and as many as 86 % in France.
Endelig tegner Luxembourg og Norge (56) sig for de fleste lovovertrædelser vedrørende både brug/gadesalg afnarkotika og narkotikahandel.
In Luxembourg, heroin is the most commonlyinvolved drug, while in the Netherlands most drug offencesare related to ‘hard drugs’ (drugs other than cannabis andits derivatives) (57).
Hvor interessante disse resultater end måtte være, skal de mereses som et eksempel end som værende repræsentative forsammenhængen mellem brug af narkotika og kriminalitet: fordet første kommer de fra undersøgelser, der er foretaget ispecifikke befolkningsgrupper; og for det andet kan de varierestærkt alt efter det anvendte stof; og for det tredje fordi det eryderst vanskeligt at påvise en sammenhæng — især enårsagssammenhæng — mellem stofbrug og kriminalitet.
Though interesting, these results should be seen as anexample rather than as representative of the link betweendrug use and crime: first, because they come from studiescarried out in specific populations; second, because theymight vary considerably according to the drug used; and,third, because a link — especially a causal one — betweendrug use and crime is particularly difficult to determine.
2002 til EONN for Grækenland, Irland, Holland og Det Forenede Kongerige.
Netherlands and the United Kingdom in their 2002 national reports tothe EMCDDA.
I Luxembourger heroin det oftest involverede stof, mens de flesteovertrædelser af narkotikalovgivningen i Nederlandenehandler om »hårde stoffer« (andre stoffer end cannabis ogstoffer beslægtet hermed) (57).
increasing fourfold in the EU as a whole and from less than
Udtrykket »indberetninger« af narkotikalovovertrædelser dækker over forskellige begreber, der varierer fra land til land (politirapporter over mistænkte narkotikalovovertrædere, sigtelser for overtrædelse af narkotikalovgivningen mv.).
The term ‘reports’ for drug law offences covers different concepts, varying between countries (police reports of suspected drug law offenders, charges for drug law offences, etc.).
Se boks 11 OL: Definitioner af »indberetninger af narkotikalovovertrædelser«i EU-landene og Norge for en præcis definition for hvert land (onlineversion).
For an exact definition for each country, refer to Box 11 OL: Definitions of ‘reports for drug law offences’ in the EU countries and Norway (online version).
(Udtrykket »arrestationer« er blevet benyttet i tidligere årsberetninger.)
(The term ‘arrests’ was used in previous annual reports.)
Statistisk tabel 27: Hyppigste form for overtrædelse i »indberetninger« af narkotikalovovertrædelser i EU-landene og Norge (onlineversion).
Statistical Table 27: Offence type most involved in ‘reports’ for drug offences in the EU countries and Norway (online version).
I Portugal er stofbrug blevet afkriminaliseret siden juli 2001.
In Portugal, drug use has been decriminalised since July 2001.
Som følge heraf er andelen af stofbrugsrelaterede narkotikalovovertrædelser lavere i 2001
As a result, the proportion of drug offences that were drug use related was lower in 2001
Norge skelner ikke mellem »narkotikasalg/-handel« alene og »narkotikabrug/-salg og -handel«.
Norway is not able to distinguish between ‘drug dealing/trafficking’ alone and ‘drug use/dealing and trafficking’.
De resterende narkotikalovovertrædelser vedrører alene
The remaining drug law offences are related to ‘drug use’ alone.
Årsberetning 2003: Narkotikasituationen i Den Europæiske Union og Norge
Annual report 2003: the state of the drugs problem in the European Union and Norway twofold in Denmark, Luxembourg and the Netherlands tomore than sixfold in Ireland and Finland.
Figur 17:»Indberetninger« af narkotikalovovertrædelser i EU-landene og Norge, 1991-2001 — tre års glidende gennemsnitindekseret (1991 = 100)
Figure 17:‘Reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1991–2001 — three-year moving averagesindexed(1991 = 100)
Finland Grækenland Østrig Irland Norge Det Forenede Kongerige Nederlandene Tyskland Frankrig Portugal
In all countries for which information was available, theproportion of all drug law offences accounted for byoffences related to drug use/possession for use generally
0 Sverige Belgien Italien Danmark Spanien Luxembourg
0 Finland Greece Austria Ireland Norway United Kingdom Netherlands Germany France Portugal Sweden Belgium Italy Denmark Spain Luxembourg
For definitioner af indberetninger af narkotikalovovertrædelser se statistisktabel 29: Antal »indberetninger« af narkotikalovovertrædelser i EU-landeneog Norge, 1985-2001 (onlineversion).
NB: For definitions of reports for drug law offences, please refer to Statistical Table 29: Number of ‘reports’ for drug law offences in the EU countries and Norway, 1985–2001 (online version).
De reelle værdier er indregnet for allelande i 2001, for Belgien i 1995 og 1997, for Spanien i 1996 og for DetForenede Kongerige og Norge i 2000, da de tilgængelige data ikke gør detmuligt at beregne det glidende gennemsnit i disse tilfælde.
Real values have been input for allcountries in 2001, for Belgium in 1995 and 1997, for Spain in 1996 andfor the United Kingdom and Norway in 2000, as available data do not allowcalculation of moving averages in these cases.
Serierne erafbrudte for Belgien i 1996 (hvor ingen data var tilgængelige).Nationale Reitox-knudepunkter.
The series is discontinued for Belgium in 1996 (data not available).Sources:Reitox national focal points.
Kilder: repræsentative for fængselssystemet som helhed, og atmanglende gentagne undersøgelser i de fleste landeforhindrer en analyse af tendenser.
In 10 EU Member States, available data enable trends inthe drugs involved in reports of drug law offences to bedetermined for the period 1996–2001.
Disse faktorer gør enekstrapolering af resultaterne særdeles vanskelig.
Over this period,the proportion of all drug offences that were cannabisrelated generally increased in France, Germany, Italy,Luxembourg, Portugal and Spain, remained stable in Sweden and decreased in Ireland, Austria and the United Kingdom (63).
Undersøgelserne viser imidlertid, at i forhold til befolkningen
In 2001, marked increases were reported in
67 som helhed er stofbrugerne overrepræsenteret i fængslerne (
Spain, Luxembourg and Portugal (64
I samme 5-års periode faldt andelen af indberetninger afheroin-relaterede lovovertrædelser i alle medlemsstater, forhvilke der findes data, på nær i Det Forenede Kongerige,hvor heroin-relaterede lovovertrædelser er steget år for år
Over the same five-year period, the proportion of reports ofheroin-related offences decreased in all Member States forwhich data are available, except in the United Kingdom,where heroin-related offences have increased year on year
65 siden 1996 (
65 since 1996 ().
66 andre lande end Tyskland og Portugal (
related offences, with the proportion increasing in all countries except Germany and Portugal (66
Stofbrugere i det strafferetlige system: indsatte
Drug users in the criminal justice system: prisoners
Ifølge flere undersøgelser udgør andelen af indsatte, derangiver mere regelmæssig og/eller skadelig brug, someksempelvis intravenøs stofbrug, regelmæssig brug ellerafhængighed, 6-69 % af de indsatte.
According to several studies, prisoners reporting moreregular and/or harmful use, such as injecting drug use,regular use or dependence, represent 6–69 % of the prisonpopulation.
Især afslører flere EU-undersøgelser, at ca. en tredjedel af de voksne indsatte ifængslerne er intravenøse stofbrugere (Bird og Rotily, 2002).
In particular, several studies in the EU show thataround one-third of adult male prisoners are drug injectors(Bird and Rotily, 2002).
Nationale rutineinformationer om typer af og mønstre forstofbrugen såvel som dens konsekvenser blandt indsatte ifængsler er sjældne.
Most drug users stop or reduce their drug use afterimprisonment.
De fleste af de tilgængelige data i EUstammer fra lokale ad hoc-undersøgelser med stærktvarierende prøvestørrelser, som generelt er små.
However, some continue to use drugs, andothers only start on incarceration. Drug use within prison isreported by 12–60 % of inmates and regular drug use by10–42 %.
Dertilkommer, at de undersøgte fængsler ofte ikke er
Between 3 % and 34 % of the prison population
De fleste stofbrugere stopper eller nedsætter deres stofforbrugefter at have siddet i fængsel.
National routine information on type and patterns of druguse as well as its consequences among prisoners is rare.Most of the data available in the EU come from ad hocstudies carried out at local level using samples of prisonersthat vary considerably in size but are generally small.
Nogle fortsætter dog med at tagestoffer, og andre begynder først, efter at de er kommet ifængsel.
Inaddition, prisons studied are often not representative of theprison system as a whole and a lack of repeat surveysprevents analysis of trends in most countries.
Mellem 12 og 60 % af de indsatte angives at bruge
These factorsmake extrapolation of results very difficult.
Statistisk tabel 29: Antal »indberetninger« af narkotikalovovertrædelser i EU-landene og Norge, 1985-2001 (onlineversion).Faldet i Portugal skyldes primært afkriminaliseringen af stofbrug siden juli 2001.
The decrease in Portugal is mainly due to the decriminalisation of drug use since July 2001.