natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tabel 15 : Svarprocent og antal dagbøger og dage pr. afdeling og pr. periode
Table 15 : Response in percentages and numbers of diaries and days per department and per entry period.
I den anden periode deltog 13 fra procesafdelingen og 11 fra offsitesafde- lingen for anden gang.
In the second entry period 13 Process and 11 Offsites operators participated for the second time.
Deltagerne gennemsnitsalder i de to afdelinger i de to perioder var omkring
The average age of the participants in the two departments for the two entry periods was around 36, while the average number of years employed on continuous shiftwork was about 11.
Dette stemmer overens med oplysningerne indhentet ved hjælp af det detaljerede spørgeskema (DS).
This squares with the data collected in the Comprehensive Questionnnaire (CQ).
Af baggrundsoplysningerne indsamlet fra hver dagbog ses det også, at der forholdsmæssigt er flere ugifte og/eller ansatte, der ikke har børn, i pro cesafdelingen.
It is also seen from the background data collected for each diary that in the Process group proportionately more unmarried and/or childless operators were involved.
Denne kendsgerning kan naturligvis have indflydelse på, hvor meget tid der bruges på de forskellige aktiviteter, og der må derfor tages højde for dette i forbindelse med fortolkningen af forskellene på aktivitetsmønstrene.
This datum can, of course, have its influence on the time devoted to various activities and must therefore be taken into consideration in the interpretation of differences in their pattern of activities.
Tidsanvendelsesmønster
_12_^2_ Patt er n^ pf _t _ime_ _use_
Aktiviteter kategoriseret under klassificeringskriterierne "valgfrihed" og "sociabilitet"
Activiites categorized by the classification criteria
- 102 - riet "valgfrihed" til at beskæftige sig med en bestemt aktivitet.
(in the diary) can be grouped according to the classification criterion "freedom of choice" to carry on a particular activity.
Dette er i forbindelse med skifteholdsarbejdere et meget vigtigt kriterium, da de klager temmelig meget over, at de er udelukket fra visse aktiviteter, fordi de skal arbejde på uregelmæssige tidspunkter.
This is an essential criterion in the case of shiftworkers, for they complain not a little about the fact that they are excluded from certain activities by having to work at irregular times.
For det første er der de helt væsentlige aktiviteter, d.v.s. de aktiviteter som i bogstavelig forstand er af vital betydning.
First, there are the essential activities, ie those activities which are literally of vital importance to people.
Valgfrihed med hensyn til om man skal beskæftige sig med disse aktiviteter eller ej, kommer næppe på tale (f.eks. at sove og at spise).
Freedom of choice as to whether or not to perform these activities scarcely comes into question (eg sleeping, eating).
Det drejer sig her om aktiviteter, som folk er mere eller mindre engageret i.
These are activities to which people are more or less committed.
Denne kategori bestående af obligatoriske aktiviteter omfatter f.eks. at arbejde i haven, læse og tage sig af kæledyr.
This category of obligatory activiites includes, for instance, gardening, study and care of pets.
Som sidste punkt er der de egentlige fritidsinteresser.
Lastly, there are the genuine leisure-time pursuits.
Her kan folk frit vælge, om de vil beskæftige sig med dem. Ind under denne kategori kommer egentlige fritidsaktiviteter som f.eks. at se fjersyn og gå i byen.
People are free to choose whether or not to develop an activity.
Et andet klassificeringskriterium til at kategorisere aktiviteterne er "sociabilitet".
A second classification criterion for categorizing activities is that of "sociability".
De aktiviteter, der hører ind under denne gruppe er socialt orienterede.
Where an activity has a socially linked character istic it belongs to this category.
Dette kriterium blev taget med, fordi skifteholdsarbejdere ret ofte føler, at de ligger under for nogle begrænsninger med hensyn til aktiviteter, som foregår sammen med andre mennesker på tidspunkter, der netop passer dem. Denne kategori omfatter bl.a.: i i i iii iv v sport eller andre aktiviteter, som udøves sammen med andre mennesker deltage i møder, sammenkomster o.s.v. at besøge andre at få besøg udflugter
This criterion was included because shiftworkers quite often feel themselves to be hampered as regards activities which have to be performed with other people at times parti cularly appropriate for them.
I dette afsnit diskuteres resultaterne af dagbogsundersøgelsen bredt efter kategori på aktivitetsniveau.
sport or other activities performed with other people; ii. attending meetings, gatherings, etc; iii. paying visits; iv. receiving visits; v.
Tabel 16 indeholder oplysninger om søvn.
Table 16 contains data on sleep.
0.4 ­ en lur dec søvn maj
Taking May a nap Dec
Tabel 16 : Den gennemsnitlige tid målt i halve timer, der bruges på at sove, fordelt på afdeling, skift og stikprøveperiode (x = p < 0,05 mellem afdelingerne, xx = p^0,05 inden for afdelingerne)
Table 16 : Average time in half-hours spent on sleep activities, by department, shift and sampling period
Det er værd at bemærke, at de medarbejdere, der arbejder på morgenskiftet får mindst søvn uanset hvilken arbejdsplan der køres efter.
It is noteworthy that people on the morning shift have the least sleep, irrespective of which roster is being run.
For natskif­ tets vedkommende er der ligeledes tale om mindre end otte timers søvn i gennemsnit.
The night shift, too, averages less than 8 hours' sleep.
Der kompenseres for dette, når der arbejdes på eftermiddags­ skiftet og man har skemafri dage.
The shortfall (?) is made good when working the afternoon shift and on nonrostered days.
Dette gælder i højere grad i procesafde­ lingen.
This applies to
I denne gruppe sover folk, der arbejder på morgenskiftet og nat­ skiftet, genenmsnitlig mindre end dem fra offsitesgruppen, og samtidig sover de mere, når de arbejder på eftermiddagsskiftet og når de har fridage.
In this group people on the morning and night shifts sleep on average less than those in the
Med hensyn til arbejdsskemaets betydning kan det iagttages, at procespersonalet sover mindre i forbindelse med det hurtige rotationssystem, når de arbejder på morgenskiftet og mere, når de arbejder på natskiftet.
As regards the influence of the roster, it is observed that the Process group sleeps less under the fast-rotation roster when on the morning shift and more when on the night shift.
I modsætning hertil sover offsitesgruppen mere, når de er på morgenholdet, hvor man arbejder efter et hurtigt rotationssystem, og mindre, når de er på natholdet.
By contrast, the Offsites group sleeps more when on the morning shift where a fast-rotation roster is in operation, and less when on the night shift.
Der kan således ikke siges meget om arbejdsskemaets betydning.
Thus there is little to be said about the influence of the roster.
Derudover er de forskelle, der konstateredes, så små, at den eneste hensigtsmæssige konklusion synes at være, at forsøgsarbejdsskemaerne næppe har haft nogen indflydelse på søvn­
In addition, the differences found are so small that the only appropriate conclusion seems to be that the experimental rosters have had hardly any differ ential influences on the amount of sleep.
- mængden.
M, DEC
- dec maj dec nat skift ma] eftermid. skift dec maj morgen skift dec
MORNING SHIFT
I ALT maj dec
DEC
< ift dec
¡DEC
Figur 14 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer, der daglig bruges til helt væsentlige aktiviteter i offsitesafdelingen, når de ar­ bejder på de forskellige skift
Figure 14: Average time in half-hours per day devoted to essential the
En undersøgelse af de "obligatoriske aktiviteter" viser følgende.
"obligatory activities" category reveals the following phenomenon.
I for­ bindelse med det hurtige rotationssystem anvendes der på alle skift mere tid på at hjælpe med husarbejdet (tabel 17).
Under the fast-rotation roster, in every shift situation more time is spent on helping with the housekeeping (Table 17)
aktivitet periode­ morgenskift efterm. skift natskift skemafri
Morning shift Ο
Tabel 17 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer, der daglig bruges på at hjælpe med husarbejdet (x = p«_0,05) i afdelingerne, xx = ρ4.
Table 17: Average time in half hours per day devoted to helping with the housekeeping
0,05 inden for afdelingerne)
0.05 between departments; xx = p < 0.05 within departments)
Med hensyn til andre aktiviteter kan følgende iagttages.
With regard to other activities the following observation can be made.
I december måned anvendes der mindre tid på "at arbejde i haven", hvilket utvivlsomt hænger sammen med årstiden.
In December less time is spent on "gardening", which is undoubtedly related to seasonal influences.
I genenmsnit bruges der mere tid på "andet arbejde" på skemafri dage i forbin delse med det hurtige rotationssystem.
On average, more time is devoted to "other work" on nonrostered days under the fast-rotation roster.
At der i december måned bruges mere tid på møder o.s.v. og på at læse hænger også sammen med årstiden.
Also bound up with seasonal influences is the fact that in Decmeber more time is devoted to meetings, etc and study.
Med undtagelse af "at hjælpe til med husarbejdet" ser det ikke ud som om arbejdsplanen har nogen betydning for, hvor meget tid der anvendes til obligatoriske aktiviteter.
With the exception of the activity "helping with the housekeeping", the type of roster does not seem to have any influence on the time devoted to obligatory activities.
På figur 15 og 16 gives en grafisk fremstilling af den genenmsnitlige tid, der bruges på obligatoriske aktiviteter.
Figures 15 and 16 present graphically for each department the average time devoted to obligatory activities.
maj skemafri dec maj natskift maj efterm.
NIGHT SHIFT
I ALT
MAY .
Figur 15 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer, der dagligt anvendes til obligatoriske aktiviteter af procesafdelingen, når de arbejder på de forskellige skift
Figure 15: Average time in half-hours per day devoted to obligatory activities by the
- 107 - maj skemafri dec natskift maj dec maj efterm. skift dec maj dec morgenskift
NIGHT SHIFT
I ALT maj dec
MAY DEC
Figur 16 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer, der daglig anvendes på obligatoriske aktiviteter af offsitesafdelingen, når de arbej der på de forskellige skift
Figure 16: Average time in half-hours per day devoted to obligatory activities by the Offsites Department when working the various shifts.
Inden for kategorien "egentlige fritidsinteresser" sker der noget bemær kelsesværdigt.
"genuine leisure-time pursuit" some noteworthy phenomena occur.
Det konstateres her, at der er forskelle, som ikke kun kan henføres til gruppen, men også skiftet og arbejdsskemaet. Tabel 18 viser de aktiviteter, som det er meget sandsynligt vil give anledning til for skellige valg fra gruppe til gruppe.
Differences are found which can be related not only to group characteristics, but also to the type of shift and to the roster.
Medarbejderne i procesafdelingen bruger noget mere tid på "hobbier",
Process operators devote rather more time to "hobbies", "sport only" and "theatre, film", whereas the Offsites operators spend a little more time within the domestic circle.
"udelukkende sport" og "teater og biograf", mens medarbejderne fra off- sitesafdelingen bruger lidt mere tid sammen med familien.
It is also noticeable that when working the night shift under the fast-rotation roster both groups engage slightly more in activities than when working the night shift under the slow-rotation roster.
Det er ligeledes værd at bemærke, at begge grupper, når de arbejder på natholdet efter det hurtige rotationssystem, er en lille smule mere aktive end når de arbej der på natholdet efter det langsomme rotationssystem.
This may reflect a fundamental difference between the rosters: under the fast-rotation roster, over
Dette kan være ud tryk for en fundamental forskel på arbejdsskemaerne: i det hurtige rota tionssystem er der i løbet af en periode på 100 dage fem gange så mange skift, der er de "sidste" skift, d.v.s. dage hvor folk står op og ved, at de har fri om aftenen.
100 days there are five times as many "last" shifts, ie days on which people get up knowing that they have the evening off.
Ι aktivitet periode morgenskift skemafri efterm. skift natskift
Morning shift Ρ 0
1.4 0,4 χ hobbies udover sport, at samle på et eller andet dec Ρ
Ρ sport, eg collecting
Tabel 18 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer, der daglig bruges på fritidsinteresser fordelt efter skift, afdeling og undersø­ gelsesperiode (x = p < ¿0,05 mellem afdelingerne)
Table 18: Average time in half-hours per day devoted to leisure-time pursuits, broken down by shift, department and survey period
Det samme kan iagttages i forbindelse med "at se fjernsyn" og "læse og spille plader".
"watching television" and
De, der arbejder på natholdet, bruger mere tid på disse aktiviteter, når der arbejdes efter det hurtige rotationssystem.
People working on the night shift engage more in these activities when the fast-rotation roster is in operation.
Folk, der arbejder på morgenholdet efter det hurtige rotationssystem, bruger også mere tid på "at læse og spille plader" (tabel 19).
"Reading and playing records" are also done more by people working on the morning shift when they are under the fast-rotation roster (Table 19).
0 ρ se fjernsyn maj
Night shift 0
­ få besøg
Table 19: Average time in half­hours devoted to watching
Tabel 20 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer pr. dag fordelt på skift, afdeling og periode, tid der anvendes på socialt orienterede aktiviteter (x = p < 0,05 mellem afdelingerne, xx = p < 0,05 inden for afdelingerne) Bortset fra "egentlige fritidsinteresser" findes der også aktiviteter, der kommer ind under kategorien "socialt orienterede aktiviteter".
As regards the activities "paying visits" or "receiving visits", the position would seem to be that opportunities for them (to make arrange­ ments?) occur more under the slow-rotation roster.
Her er det nemmere for folk at få et overblik over, hvilke vagter h.t. de andre aktivitetsformer ser det ud som de får i de kommende dage.
In this situation it is easy f or people to have an idea of what shifts they will be work­ ing in the days ahead.
W0 om årstiden er den faktor der har størst betydning: i det store hele bruges der mindre tid på dette i undersøgelsesperioden november/december.
Where the other activities are concerned, the season would appear to be the most influential factor: by and large, rather less time is devoted to it in the survey period November/
Det sam­ me gælder, men i omvendt forstand, for den manglende "sociale" aktivitet
The same applies, but in the reverse sense, to the missing
"at deltage i møder".
"social" activity "attending meetings, etc".
Figur 17­20 giver en grafisk fremstilling af den samlede tid, der anvendes på egentlige fritidsinteresser og socialt orienterede aktiviteter.
The graphical representation of the total time spent on genuine leisure-time pursuits and socially linked activities can be found in
- maj skemafri dec natskift maj dec maj efterm.skift
NIGHT SHIFT
I ALT dec
DEC
Figur 17 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer pr. dag, der anvendes til valgfri aktiviteter af procesafdelingen, når de arbejder på de forskellige skift maj skemafri dec maj natskift j dec
Department when working the various shifts.
! maj efterm.skift dec maj morgenskift dec
MORNING SHIFT
Figur 18 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer pr. dag, som anvendes til valgfri aktiviteter af offsitesafdelingen, når de arbejder på de forskellige skift
Figure 18: Average time in half-hours per day devoted to free-choice activities by the Offsites Department when working the various shifts
­ maj skemafri dec maj natskift dec maj dec efterm. skift maj morgenski ft dec maj
NIGHT SHIFT
I ALT dec
•DEC
1 efterm. skift
1 DEC
Figur 20 : Gennemsnitlig tid målt i halve timer pr. dag, som anvendes på socialt orienterede aktiviteter af offsitesafdelingen, når de arbejder på de forskellige skift
Figure 20: Average time in half-hours per day devoted to socially linked activities by the Offsites Department when working the various shifts
Resultater af sygefraværsanalysen
Results obtained from the analysis of sickness absenteeism
Nogle karakteristika for baggrundsoplysningerne
13.1 Some characteristics of the data base
Da olieraffinaderiets sygefraværsregistreringssystem ikke opfyldte de krav, forskergruppen havde stillet, arbejdede man i de afdelinger, der medvirke­ de i forskningsprojektet, med et snrskiIt system i forsøgsåret. Dette med­ førte, at der kun kunne laves analyser om 1982, og det var ikke muligt at foretage sammenligninger med "kontrolgrupper".
Because the oil refinery's absenteeism administration system did not meet the requirements set by the Research Team, a separate system of administration was operated during the experimental year in the case of the departments co-operating in the research.
Ud fra de tal, som virksom­ heden selv registrerede, kan det konkluderes at sygefraværet faldt i 1982 sammenlignet med det foregående år. Det er dog ikke klart, hvorvidt denne nedgang skyldtes det nye holddriftssystem, specielt fordi tendensen på landsplan også var for nedadgående.
On the basis of the figures kept by the organization itself it can be concluded that sick ness absenteeism in 1982 decreased in comparison with the preceding year.
De oplysninger, der blev gennemgået, drejede sig om sygefraværet for 165 medarbejdere.
The data analysed relate to sickness absenteeism on the part of 165 employees.
Sygefraværet for denne arbejdsstyrke blev registreret i en periode på 365 dage.
This is the work­force whose absences were monitored over a period of 365 days.
Da det her drejede sig om hele undersøgelsesgruppen svarer baggrundsoplysningerne til dem, der allerede er beskrevet i afsnit
Because this involved the entire group being studied, the background data match those already described in Section
I denne oversigt over resultaterne anvendes der to måleenheder, nemlig fra­ værsprocenten (definition se afsnit 5.4) og antallet af sygefraværsdage el­ ler kortvarige sygefraværsperioder (1­14 dage) pr. 100 mand/år.
In this survey of the results two yardsticks are used, namely the absenteeism percentage (for definition, see Section 5.4) and the number of cases or short­duration absence
Sidstnævnte måleenhed anvendes på grund af den måde den kan påvirkes af motivationsmæs­ sige aspekter.
The latter yardstick is applied because of the way it can be influenced by motivational aspects.
I de fleste eksempler fremlægges tallene efter periode hvor: ρ
In most instances the figures will be presented by period, where :
Man valgte denne opdeling for at kunne spore eventuelle forskellige virknin­ ger af arbejdsskemaerne.
This breakdown was chosen in order to be able to trace any differential roster effects.
De forskellige fraværstal fordelt på periode og afdeling er gengivet på tabel 21.
The various absenteeism figures by period and by department are repro­ duced in Table 21.
Tabel 21 : Gennemsnitsfraværstal opdelt på afdeling og periode
Table 21: Average absenteeism figures by department and by period
Det første punkt tabellen viser er, at sygefraværsprocenten er meget lav.
The first point brought out by the table is that the sickness absentee ism percentage is very low.
Sammenlignet med landsgennemsnittet er den ca. det halve.
By comparison with the national average it is about half.
Det ser således ud til, at man kan konkludere, at forskningsgruppen på olieraffinaderiet har et relativt godt helbred.
It would therefore appear legitimate to conclude that in the oil refinery the research population is relatively healthy.
At der så godt som ikke ses nogen meget korte fraværsperioder (1-3 dage) støtter den antagelse, at den pågældende gruppe også er motiveret. Selv om dette i sig selv er betryggende bevirker det, at fraværsanalysen omskrives: i denne situation kommer mindre positive ai— bejdsvilkår ikke så let til udtryk i fraværsmønstret.
The fact that scarcely any very short absences (1-3 days) are observed lends support to the assumption that the group in question are also motivated employees.
Et andet resultat er, at fraværstallene svinger fra periode til periode og fra afdeling til afdeling.
A second finding is that the absenteeism figures vary according to period and departmnet.
Der er imidlertid ikke tale om en sådan type forskelle, at de kan tolkes som bestemte virkninger af arbejdspla nen.
The variations are not, however, such that they could be interpreted as specific roster effects.
Der er snarere tale om at de peger i retning af, at alderen har be tydning (skiftehold med ældre arbejdere, som er sygemeldt i temmelig lange perioder) og årstiden (flere korte fraværsperioder i de sidste (kolde) må neder af året).
Rather, the indica tions are towards the influence of age (a shift crew with a number of older members who are off sick for fairly long periods) and season (an increase in the number of short-duration absences reported in the closing (cold) months of the year).
Fraværsprocentens struktur, d.v.s. fordelingsmønstret på skiftene, er illu streret på figur 21.
How the absenteeism percentage is structured, ie the pattern of its distribution by shift, is illustrated by Figure 21.
Da belastningen på de forskellige skift i en arbejdsplan er forskellig, kan det tænkes, at en given form for skift, f.eks. natskiftet giver an­ ledning til forholdsvis mere fravær end et andet skift.
Because the various shifts in a roster differ as to arduousness, it is conceivable that a given type of shift, eg the night shift, attracts relatively more absenteeism than another shift.
Af figur 21 ses det, at dette sjældent sker.
Figure 21 that this phenomenon rarely occurs.
Generelt kan man sige, at fraværsprocenterne 2 for de forskellige skift ligger tæt på hinanden. Kun for ρ s vedkommende, sommerperioden, hvor man kører efter det "amerikanske kontinuerlige" system med en konstant turnus bestående af syv identiske skift, tegner de forholds­ vis belastende mo:­nen­ og natskift sig for den største fraværsprocent.
Generally speaking, the absenteeism percentages for the various shifts are close together.
Selv om dette kunne tyde på, at dette skyldes arbejdsplanen, skal man samtidig lægge mærke til, at der næsten ikke er nogen forskel på fraværsmønstret for så vidt angår 2­2 systemet og 5­5 systemet.
Although this might suggest a roster effect, it must at the same time be noted that there are scarcely any differences in the pattern absenteeism between the 22 system and the 55 system.
Vi skal afslutte dette kapitel med nogle få bemærkninger til hvilken ind­ flydelse faktorer såsom alder, anciennitet og lønmæssig indplacering har på fraværsprocenten.
We may conclude with a few comments concerning the influence on absenteeism of factors such as age, length of service and job grade.
Hele vejen igennem er fraværsprocenten lavest for ledergruppen: den svinger f.eks. her mellem 0,5% ­ 3%.
All along the line absenteeism is lowest among the managerial staff: for instance, the absenteeism percentage ranges from 0.5% to 3.0%.
Ligeledes er der betydeligt flere korte sygefraværsperioder i aldersgruppen 20­30 år end
Also, in the 20-30 age group the number of short-duration absences reported is significantly higher than in other age categories.
Disse resultater stemmer endvidere overens med oplysninger fra mange andre undersøgelser om sygefravær.
These results are, moreover, consistent with data from many other sickness- absenteeism studies.
Resultater indhentet ved hjælp af partnernes dagbogsoptegnelser
Results obtained from the diary kept by the partners*
Nogle oplysninger fra stikprøveundersøgelsen
_l.4_i.l_ S_ome_samplinc[_ data
Alle skifteholdsarbejdernes ægtefæller, (nemlig 133) blev anmodet om at sam arbejde i denne underundersøgelse.
All spouses of the shiftworkers (to wit, 133) were asked to cooperate in this sub-study.
Man henvendte sig endvidere til dagperso nalets ægtefæller med samme mål for øje.
Spouses of day workers were also approached with the same aim in view.
Disse dagarbejderes aktiviteter er temmelig lig skifteholdsarbejdernes aktiviteter.
The activities of these day workers show quite a number of similarities to the activities of the shiftworkers.