natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne viden er, som tidligere omtalt, baseret på et mangeårigt kendskab til dels i hvilke planer og bevægemønstre led og muskler be lastes mest funktionelt, og dels antroprometriske måll
As mentioned earlier, this is based both on long-established knowledge of the planes and patterns of motion in which joints and muscles are most functionally stressed and on anthropometric data.
I det omfang, der synes at være usikkerhed om specifikke forhold, vil det blive refereret.
Where there appears to be some uncertainty on specific factors, this will be indicated.
Terminalbord:
Terminal desk a.
- bordet bør kunne højdeindstilles ved hjælp af hensigtsmæssigt udformet og hensigtsmæssigt placeret håndtag.
It should be possible to adjust the height of the desk with the aid of a suitably designed and conveniently located handle.
Håndtaget placeres bedst på bordets forside og bør kunne foldes sammen af hensyn til risikoen for stød.
The handle should preferably be located on the front of the desk, and should fold back to prevent the risk of bumping against it.
Det er hensigtsmæssigt med målangivelser på bordben eller sidestykke på bord, ved skift mellem operatører.
It is advisable to have a height indicator on the desk leg or side panel, for when operators change over.
- bordpladen bør i de fleste tilfælde være udelt.
In most cases the desk top should consist of one piece.
Dette giver de bedste muligheder for individuel placering af skærmdelen, tastaturet og evt. andre hjælpemidler.
This offers the widest scope for individual positioning of the screen, the key board and any other accessories.
- tastaturets tykkelse/højde bør ikke overskride 20 mm ved 2. tastrække og bør være så smalt som muligt.
The thickness/height of the keyboard should not exceed 20 mm including the second row of keys, and it should be as narrow as possible.
Dette er ensbetydende med en bunden arbejdsstilling.
This imposes a restricted working posture.
*) Der synes at. være nogen usikkerhed med hensyn til udformning af tastaturet.
*There appears to be some uncertainty regarding the design of the key board.
Selv hvor det er muligt at placere tastaturet i en fornuftig arbe jdshøjde i. forhold til albueled (90°) og skuldre (sænkede) er der problemer ti.lbage at løse.
Even when it is possible to position the keyboard at a sensible height in relation to the elbow joints (90 ) and shoulders (relaxed), there still remain problems to be solved.
Det faktum, at tastatur, hvor begge hænder arbejder samtidigt er 21 cm bredt (gns), og at den gennemsnitlige afstand mellem albuerne er 50 cm, er ensbetydende med, at operatørerne under arbejde drejer albuerne indad, hvilket igen fører til en uhensigtsmæssig ulnardeviation i håndleddene (Dainoff, 1979, side 43-48).
The fact that a keyboard, where both hands are in operation simultaneously, is 21 cm wide (average), while the average distance between the human elbows is 50 cm, means that when working the operators turn the elbows inwards, which in turn leads to an undesirable ulnar deviation in the wrists (Dainoff, 1979» PP k^-k8).
Medvirkende til uhensigtsmæssig ulnardeviation er det forhold, at tastaturet står fladt/vandret på bordet, i modsætning til at være vippet i sideplanet..
This ulnar deviation is aggravated by the fact that the keyboard stands flat/horizontally on the desk, as opposed to being tilted in the sagittal plane.
For at få mindst muligt statisk muskelarbejde i arm og hånd, skal hånden kunne holdes i ca. halvproneret stilling og med let
To reduce static muscular effort in the arm and hand to a minimum, it should be possible to hold the hand in an approximately semipronated position and with slight dorsiflexion of the wrist: see Figure 8 (Carlsöö, 1968).
- der.bør ikke være overflødige taster i forhold til arbej det.
Keys There is some degree of variation regarding recommendations for keys, but on the whole they are as follows: a.
Tasterne :
Force needed to depress a key: 0.25-1.5 newtons.
- nødvendig kraft ved nedtrykning af tast: 0,25 - 1,5 newton.
Distance of travel in key depression:
- kvadratiske tasters størrelse: 12 - 15 mm.
Size of square key: 12-15 mm.
- tegnene skal være forsænkede i tasterne eller de kan være trykt på papir under et refleksfrit gennemsigtigt plastdæksel, som kan udskiftes.
The symbols should be engraved in the key surface or can be printed on paper beneath a non-reflecting transparent plastic cap that is detachable.
F og J og 5) kan være markeret med en lille ophiijet prik af hensyn til bedre orientering på tasterne ved blindskrift.
Guide keys (eg F, J and 5) can be marked with a small raised dot for easier key location in touch-typing.
Skærmdelen:
Screen unit a.
- Skærmdelen skal kunne højdeindstilles (afstand fra skærmens midtpunkt til gulv: max. 103 cm, min. 73 *)), vippes og drejes ved hjælp af lettilgængelige og hensigtsmæssigt ud formede greb.
(distance from centre of screen to floor: maximum IO3 cm, minimum 73 cm*) and to tilt it and turn it with the aid of a readily accessible and suitably shaped handle.
- skærmdelen skal kunne skydes frem og tilbage på bordet af hensyn til tilpasning til operatørernes synsfunktion (målangivelse på bord letter indstilling ved skift mellem operatører).
*This calculation is based on measurements of gaze direction angles for men and women (Jonsson et al, 1978), taking one half of the standard deviation of maximum and minimum gaze direction angles for a line of vision directed 30 downwards with respect to the horizontal and a dis tance from eye to screen of 60 cm (seated working position).
Uhensigtsmæssig placering er en væsentlig årsag til gener. Det er som regel nødvendigt at bruge manuskriptholder.
Incorrect positioning of the manu script is a major source of complaints.
- Manuskriptholderen skal stå stabilt og være regulerbar i
The manuscript stand should be stable, and adjustable in height and sideways.
Kan evt. også placeres mellem tastatur og skærm (Figur 9).
It can also be positioned between the keyboard and the screen (Figure 9)« However, abrupt changes in luminance and reflection must also be taken into consideration.
Fodstøtter bør principielt undgås af hensyn til mulighed for variation i benstilling over en arbejdsdag.
Foot support In principle, foot supports should be avoided because they limit varia tions in leg position through the working day.
Hvor der er mulig hed for at sænke bordpladen til.60 cm, er der for de fleste ingen brug for fodstøtte.
In cases where it is possible to lower the desk top to a height of 60 cm, most people do not
- skal have skridsikker overflade og stå stabilt„
If a foot support is unavoidable, it should meet the following requirements: a. minimum dimensions: 500 χ ¿tOO mm; b. its height and slope should be adjustable; c. it should have a non­slip surface and should stand firmly on the floor.
Kravene til en arbejdsstol ved terminalarbejde er i princippet ikke forskellige fra de krav, man bør stille ved andre former for siddende arbejde, men de skal for en ordens skyld også anføres her:
Work chair In principle, the requirements for work chairs used in VDU work are no different from those applicable to other forms of work performed in a sitting position, but to make absolutely certain the following require­ments should be specified: a.
- Stolen skal være højdeindstillelig, helst hydraulisk, idet den skal kunne indstilles, mens man sidder på den af hensyn til skift mellem arbejdsopgaver og personer. Stolen bør kun ne varieres fra ca. 38 - 50 cm.
It should be possible to adjust the height of the chair, and prefer­ably hydraulically since it should be possible to adjust it while seated when there is a change of task or operator.
Ved længerevarende arbejde er det bedst med glidesøm.
For work that requires the operator to remain seated for fairly lengthy periods, smooth studs are best.
De anbefalinger, som checklisten indeholder, skal løbende justeres på grundlag af nye forskningsresultater, og som det fremgår af afsnittet, er der tydelig usikkerhed med hensyn til en række anbefalinger, især vedrørende tastaturets og tasternes udformning.
Concluding remarks Ergonomie conditions can be greatly improved simply by taking the checklist given here as a starting-point for designing the layout of VDU workplaces.
I forbindelse med udvikling af hensigtsmæssigt tastatur vil det være relevant at bruge elektromyografiske undersøgelser af skulderågets og armenes muskler for at få et objektivt ud tryk for den fysiske belastning.
The recommendations contained in the checklist need to be updated con tinuously in the light of new research results since, as has been stated, there is some measure of uncertainty regarding a number of recommendations, particularly those on keyboard and key design.
I forbindelse med en feltundersøgelse, hvor man ønsker at undersøge reaktionerne på belastningernes art og omfang, vil det være relevant at gennemføre:
For the development of a suitable keyboard, it would be relevant to use electromyographic studies of the shoulder and arm muscles in order to arrive at an objective definition of the physical work load.
SYNSFYSIOLOGISKE FORUDSÆTNINGER FOR SKÆRMTERMINALARBEJDE af V. Dreyer.
Visual demands of VDU work from the physiological standpoint by V. Dreyer
Interviews i spørgeskemaform har afsløret en stor frekvens af øjentræthed hos billedskærmoperatører.
Interviews and questionnaires have revealed a high frequency of eye fatigue among video screen operators.
Således fandt Hultgren og Knave (1973), at over 50% havde klager over øjentræthed, mens Gunnarsson og Östberg (1977) fandt, at 75% af 48 perso ner fra et luftfartsselskabs bookingkontor havde gener fra øjnene (svie, grusfornemmelse, kløe, røde øjne) eller udfly dende syn.
For instance, Hultgren and Knave (1973) found that more than 50% complained of eye fatigue, while Gunnarsson and Östberg (1977) observed that 75% of kS employees working in an airline booking office suffered from eye discomfort (smarting, gritty sensation, itching and reddened eyes).
Gener fra øjnenes slimhinder var tre gange så hyppige som egentlige synsforstyrrelser.
Irritations of the ocular mucous membranes were three times more common than genuine sight dis­φ orders.
Der var højst frekvens af klager hos operatører med briller.
There was a very high frequency of complaints from operators ■ who wore spectacles.
Cakir, Reuter, Schmude og Armbouster (1978) fandt, at 40% af operatører (ca. 100), der arbejdede mere end 5 timer med dataskærm, følte, at øjnene blev uforholdsmæssigt anstrengte.
Cakir, Reuter, Schmude and Armbrueter (1978) found that kQf% of operators (approximately 100) who worked for more than 5 hours at a display screen felt that their eyes were unreasonably strained.
Devos-Peti-prez (1973), Onishi et al (1977) og Peters (1975) har meddelt lignende procenttal for øjentræthed.
Devos­Petitprez (1973)» Onishi et al (1977) and Peters (1975) reported similar percentages of eye fatigue.
Som anført af Dainoff (1979) rejser sådanne høje procenttal to principielle problemer: 1) Er frekvensen af subjektive øjensymptomer større end i tilsvarende synskrævende beskæftigelser inden for kontorsektoren 2) er årsagen at finde i konstruktionen af dataskærmen (og dens omgivelser)?
As pointed out by Dainoff (1979)» percentages as high as this raise two main questions:
Det skal nævnes, at Clausen et al (1978) fandt svien i øjnene hos 46% af 125 ansatte i en
Does the cause lie in the technical design of the screen (and its surroundings?
38 elektronikvirksomhed, mens der blandt 107 adspurgte var 27%, der klagede over flimren, 16% over tåreflod, 20% over lysskyhed.
It should be mentioned that Clausen et al (1978) recorded smarting of the eyes in kG% of 125 employees in an electronics firm, while 27% of 107 employees interviewed complained of swimming vision, 16% of excessive lachrymation and 20% of discomfort in bright light.
Det er en erfaring fra oftalmologisk praksis, at øjentræthed er et vanskeligt håndterligt problem.
Experience from ophthalmological practice shows that eye fatigue is a difficult problem to handle.
Det indeholder semantiske problemer, og mange patienter kan kun definere deres klager (der ofte indeholder mange forskellige elementer) som et subjektivt ubehag, der hele tiden fører tanken hen på øjnene og deres omgivelser.
It includes semantic difficulties, and many patients can only define their complaints (which often contain many different elements) as a subjective discomfort which keeps them continually aware of the eyes and their surroundings.
Fra ergonomisk hold har man ofte taget mere håndfast på problemet træthed og søgt at analogisere med den muskeltræthed, der kan indtræde efter legemligt arbejde.
From an ergonomie standpoint, many studies have approached the problem of fatigue more pragmatically by attempting to draw an analogy with the muscle fatigue that can set in after physical labour. Here, however, it
Her er der decideret tale om en ubehagelig tilstand, der er følgen af et misforhold mellem evnen til at udføre et arbejde og den restkapacitet, der er tilbage.
32 is unquestionably a matter of a state of discomfort that is the result of a disparity between the ability to perform work and the reserve capacity remaining.
I en udtrættet muskel kan man objektivt påvise ophobede stofskifteprodukter, der involverer evnen til at udføre nyt arbejde, før der er forløbet en passende hvileperiode.
In a fatigued skeletal muscle it is possible to demonstrate objectively an accumulation of metabolic products that block the performance of further work until a suitable period of rest has elapsed.
Efter Dubois-Poulsen (1969) kan symptomerne ved synstræthed være dels subjektive eller objektive og dels oculære eller generelle.
According to Dubois-Poulsen (1969)» symptoms of visual fatigue can be partly subjective or objective and partly ocular or general.
Subjektive gener kendes som svien, brænden, kløen, tunghed, trang til at gnide øjnene, trang til at blinke.
Subjective inconveniences are described as smarting, burning, itching, heaviness, urge to rub the eyes and urge to blink.
Oculære symptomer er hovedpine, smerter bag og over øjnene og generelle symptomer er søvnighed og ulyst til arbejde.
Ocular symptoms are headaches and pains behind or above the eyes, and general symptoms are drowsiness and a disinclination for work.
I denne forbindelse er det værd at nævne, at synsorganet er det sanseorgan, der modtager langt den største informationsmængde .
In this connection it is relevant to note that, of all the sense-organs, the eye receives by far the largest amount of information.
Årsager til øjentræthed kan være at finde i den ydre fysiologiske verden, hvis stimuleringssituationen ikke er optimal, d.v.s. er under tærsklen for sanseorganets kapacitet.
The causes of eye fatigue may lie in the external physiological world if the stimulus situation is not optimum, ie if stimuli are below the threshold of the sense-organ's faculties.
Årsagerne kan imidlertid også findes i selve øjets fysiologiske mekanismer.
However, they may also lie in the physiological mechanisms of the eye itself.
Disse mekanismer kan have individuell varierende funktionsbredder, og det er fra et medicinsk synspunkt ikke muligt at erklære mennesker for "normale" til alle former
The functional ranges of these mechanisms can vary individually, and from the medical viewpoint it is not possible to pronounce people "normal" for all types of work, just as it is not possible for ergonomics to devise a work tool that can be used by everybody, whether ill or healthy.
39 for arbejde, ligesom det for ergonomien ikke er muligt at konstruere et arbejdsredskab, der kan betjenes af alle men nesker - syge som raske.
It is a fundamental approach in medicine to attempt to correlate the symptoms complained of by the patient with faults and defects that can be detected in an objective examination.
En arbejdsplads krav til synet kan behandles på samme måde.
The visual demands of a job can be treated in the same manner.
Der er to ting, der er tilgængelige for objektive undersøgelser. På den ene side har vi de fysiske egenskaber i de synsopgaver, der foreligger, på den anden side kan man undersøge operatørens synsfunktion.
There are two things that are accessible to objective investigation: on the one hand, the physical characteristics of the visual task in question, and on the other the operator's visual function.
De i litteraturen anførte fysiologiske test for synstræthed har ikke været eentydige eller lette at udføre i marken.
The physiological tests for eye fatigue mentioned in the literature have not been unambiguous or easy to perform in the field.
De metoder, dei- har været anvendt, er sammenfattet af Dubois-Poulsen og omfatter blinkefrekvens, panderynken, akkommodationsudtrætning, konvergenstræthed.
The methods that have been used are summarized by Dubois-Poulsen and include blink fre quency, frowning, decline in accommodation and convergence fatigue.
Ved sådanne undersøgelser har man fundet meget stor individuel spredning og så stor på virkelighed af fremmede faktorer (som oplagthed, søvnighed, alder, medicinpåvirkning m.v.), at det har været vanskeligt at korrelere en nedsat funktion med længden af arbejdsprocessen. Östberg et al (1979) har beskrevet en lovende metode, der tillader at måle akkommodationsfluktuationer med et laseroptometer i tilslutning til en arbejdsproces, f.eks. skærm terminalarbejde.
Investigations of this kind have revealed a very wide scatter of individual data and so strong an influence from external factors (energy, drowsiness, age, action of prescribed drugs, etc) that it has been difficult to correlate a decline in function with the length of time spent on a work process.
Metoden er endnu ikke gennemarbejdet med henblik på de nævnte parametre.
The method has not yet been sufficiently far developed for application to the parameters mentioned.
Sensorisk træthed er endnu mere vanskelig at måle.
Sensory fatigue is even more difficult to measure.
Af fysiologiske metoder har man brugt måling af den kritiske flimmerfusionsfrekvens, der angives at nedsættes ved træthed, visibilometer undersøgelser, d.v.s. målesikkerheden ved bedømmelse af ækvivalente luminanser, elektrisk registrering af øjenbevægelser, reaktionsmålinger og registrering af visual evoked responses (VER), en elektroencephalografisk optegnelse af de hjernepotentialer, der følger en stimulation med udvalgte synsmønstre.
Physiological methods that have been used are measurement of the critical flicker fusion frequency, which is reported to decrease with fatigue, visibilometer studies, ie measured ability to evaluate equivalent luminances, electrical recording of eye movements, reaction-time measurements and recording of visual evoked responses (VER), and an electroencephalographic record of cerebral potentials in response to stimulation with selected visual patterns.
Mangel på reproducerbare normalmaterialer har gjort anvendelse af sådanne sensoriske træthedsmålinger mindre anvendelige.
A lack of reproducible reference data has limited the practicability of such sensory fatigue measurements.
40 ergonomiske boLragtninger har som grundsynspunkt gået ud fra, at træthed skyldes overbelastning af muskulatur.
As mentioned earlier, the ergonomie approach adopted hitherto has been based on the concept that fatigue is caused.by overloading of muscles.
I denne for­bindelse er det værd at nævne, at akkommodationsmusklen be­star af glat muskulatur, som ikke uden videre kan sammenlig­nes med tværstribet muskulatur, og at de ydre øjenmuskler, der bevæger øjenæblerne i histologisk og fysiologisk henseen­de adskiller sig betydeligt fra almindelig skeletmuskulatur og af reflexbuen, der styrer deres bevægelser passerer over­ordnede corticale hjernecentre.
However, it should be noted that the ciliary muscle responsible for accommodation is composed of smooth muscle fibres which cannot be directly compared to striated muscle, and that the extraocular muscles that move the eyeball in the orbit are histologically and physiologically very different from the general skeletal musculature and are excited in response to a reflex arc in which higher cortical centres are involved.
Endvidere må størsteparten af øjentræthedsklager beskrives som udløst fra øjets slim­hinder (conjunctivae).
Moreover, the majority of complaints of eye fatigue must be classed as originating from the mucous membranes of the eye (conjunctiva).
Slimhindegener kan ikke alene udløses af synsarbejde, men i lige så høj grad af tørhed i luften, støvindhold i luften, brug af kosmetik, for sjælden blink­ning, gniden af øjnene og egentlig øjenkatarrh, som er lige så almindelig som forkølelsessygdomme.
This type of discomfort is not necessarily caused by visual work alone, but may equally well be due to a dry atmosphere, dust in the air, the use of cosmetics, insufficient blinking, rubbing the eyes and true eye catarrh, which is as widespread as the common cold.
I det følgende skal oplysninger fra litteraturen om de ydre fysiologiske stimuli, der karakteriserer synsopgaven ved skærmterminalarbejde, sammenlignes med synsorganets kapacitet,
In the following, information from the literature on the external physiological stimuli that characterize the visual demands of VDU work will be compared with the capability of the organ of sight.
Det menneskelige øjes opløsningsevne måles veä evnen til at adskille to punkter fra hinanden og måles i bueminut­ter .
Visual angle The resolving power of the human eye is determined by its ability to separate two different points and is measured in arc minutes.
Under optimale betingelser (baggrundsluminans over 200­300 cd/m og kontrast over 80%) er opløsningsevnen hos de fleste (evt. med briller) 0.8'.
2 Under optimum conditions (background luminance exceeding 200-300 cd/m and contrast of more than 80%) most people have a resolving power (with spectacles if necessary) of 0.8'.
Når det drejer sig om at læse et bogstav, er det ofte stregtykkelsen, der re­præsenterer den kritiske detalje.
For a letter to be legible, it is often the thickness of the lines that constitutes the critical factor.
41 er sammensat af intermitterende punkter på mørk baggrund.
2 can increase by a factor of three with a rise in luminance from h cd/m to 28 cd/m .
Punktopbygningen udvisker konturtegning og kan ændre de kritiske detaljer i bogstavet.
The dot composition blurs the outline and can alter critical details in the letter.
Undersøgelser over den let test læselige udformning af alfanumeriske symboler (sam menfattet af Dill og Gould (1970) og Stewart et al (1974)) må tage hensyn til disse forhold.
Studies on the most legible design of alphanumerical symbols (summarized by Dill and Gould, 1970 and Stewart et al, 197*0 have to take this into account.
På traditionelle synstavler afprøver man synsstyrken med bogstaver (optotyper), hvis forhold mellem højde og bredde er 5:4, og hvis stregtykkelse er 1/5 af højden.
In traditional visual charts, visual acuity is tested using letters (optotypes) with a height/width ratio of 5'·^ and a line thickness that is 1/5 of the height.
En synsstyrke målt på denne må de kan ikke direkte overføres til bogstaver og anden konstruktion af invers kontrast, og med intermitterende lysudsendelse.
Visual acuity as measured in this manner is not directly transferable to alphanumerical symbols produced by inverse contrast and intermittent light emission.
Kontrasten mellem symboler og baggrund er vanskelig at måle i praksis.
The contrast between display screen symbols and their background is difficult to measure in practice.
Den subjektive klarhed, der bestemmer den oplevede kontrast, afhænger imidlertid af forholdet mellem lystid og mørketid (Talbot's lov).
The apparent brightness that deter­mines the perceived contrast is, however, dependent on the ratio between light and dark (Talbot law).
Fosforets egenskaber i denne henseende synes ikke at være undersøgt i litteraturen, der mest har behandlet flimmerfrekvensen.
The characteristics of the display screen phosphor do not appear to have been studied in this respect in the litera­ture, which mostly deals with critical flicker frequency.
Kontrasten på skærmen er yderligere stærkt påvirkelig af spejling af andre lyskilder i skærmen.
In addition, the contrast on the screen is strongly influenced by the reflection of other light sources on it.