natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den årlige beskæftigelsesvækst i euroområdet er tiltaget med 1,3 pct. i gennemsnit i de senest en i år.
For the last nine years employment growth in the euro area has expanded by a 1.3% annual average growth rate.
Siden 2. kvartal 2003 er arbejdsløsheden i euroområdet faldet med 1,5 procentpoint til 7,2 pct. i december 2007.
Since the second quarter of 2003, the euro area unemployment rate has fallen by 1.5 percentage points, to stand at 7.2% in December 2007.
Faldet afspejler ikke kun det økonomiske opsving, men også effekten af en vedvarende moderat lønudvikling samt reformer på arbejdsmarkedet i euroområdet.
This decline reflects not only the economic upturn but also the effect of sustained moderate wage developments as well as reforms in the euro area labour market.
Den seneste årrækkes udvikling kan opdeles i to perioder (se figur A).
Two periods can be identified regarding unemployment developments in recent years (see Chart A).
Den første er perioden fra medio 2003 til primo 2005, hvor arbejdsløsheden fortsatte med at stige langsomt på trods af den tiltagende aktivitet.
First, a period from mid-2003 to early 2005, during which the unemployment rate continued to increase slowly in spite of the acceleration in activity.
Inden da var arbejdsløsheden steget brat fra et lavpunkt på 7,8 pct. medio 2001 til 8,7 pct. medio 2003.
This followed a period in which the unemployment rate increased sharply from a low of 7.8% in mid-2001 to 8.7% in mid-2003.
I den anden periode, fra primo 2005 til 2007, faldt arbejdsløsheden markant på baggrund af vedvarende økonomisk vækst til det laveste niveau siden begyndelsen af 1980'erne.
Then a second period, from early 2005 to 2007, in which the unemployment rate fell markedly in a context of sustained economic growth, bringing the rate to levels not seen since the early 1980s.
I absolutte taler arbejdsløsheden faldet med ca. 1,6 mio. siden juni 2003, og stigningen fra medio 2001 til medio 2003 er blevet opvejet.
In absolute terms, unemployment has declined by around 1.6 million since June 2003, absorbing the increase recorded from mid-2001 to mid-2003.
I denne boks gennemgås faldet i arbejdsløsheden i euroområdet siden 2003 med særligt fokus på alder, køn, kvalifikationer og varighed.
This box reviews the decline in unemployment in the euro area since 2003, focusing in particular on age, gender, skills and duration patterns.
Faldet i arbejdsløsheden skyldes primært kraftig beskæftigelsesvækst
Strong employment growth largely accounts for the decline in unemployment
Faldet i arbejdsløsheden kan tilskrives den stærke vækst i beskæftigelsen.
The decline in unemployment stemmed from the vigorous growth in employment.
Den samlede beskæftigelse er i gennemsnit steget med 0,3 pct. kvartal-til-kvartal siden medio 2003 i forhold til blot 0,1 pct. i perioden fra medio 2001 til medio 2003.
Total employment has been growing at an average quarter-on-quarter rate of 0.3% since mid-2003, compared with only 0.1% between mid-2001 and mid-2003.
Det svarer til en stigning på over 7,5 mio. personer.
This corresponds to an increase of more than 7.5 million employed.
På sektorplan tegnede servicesektoren sig for ca. 85 pct. af beskæftigelsesstigningen og byggeriet for resten.
At the sectoral level, the services sector was responsible for around 85% of the increase in employment, while the remainder was created in the construction sector.
Beskæftigelsen i landbruget og industrien ekskl. byggeriet fortsatte med at falde.
Employment in agriculture and industry excluding construction remained on a declining trend.
Figur A. Arbejdsløshed og BNP-vækst i euroområdet
Chart A Euro area unemployment rate and GDP growth
Arbejdsløshed (venstre akse) Vækst i realt BNP (år/år; højre akse)
(percentages; annual percentage changes) unemployment rate (left-hand scale)real GDP growth (year-on-year; right-hand scale)
Alle grupper drager fordel af forbedringerne på arbejdsmarkedet
In other words, the dynamism of employment since 2003 not only absorbed the increasing labour force but also led to a significant decline in unemployment.
Inden for alle relevante grupper er arbejdsløsheden faldet siden 2003, især for visse af de kategorier, der har været mest berørt af høj arbejdsløshed, nemlig unge og kvinder.
All relevant groups have recorded unemployment rate declines since 2003, and particularly some categories which have been
Arbejdsløshed i euroområdet fordelt på køn, alder og kvalifikationer
Unemployment rates in the euro area by gender, age group and skills
Alle Mænd Kvinder Yngre Ældre Kvalifikationer uddannelse under sekundærniveau uddannelse på mindst sekundærniveau højere uddannelse Langtidsledighed, procent
All Men Women Younger Older Skills below secondary education at least secondary education tertiary education Longterm unemployment rate above 15
Anm.: Tal for 2003, 2005 og 2007 vedrører henholdsvis juni, marts og december og er udledt af den harmoniserede arbejdsløshedsprocent for alle kategorier undtagen ældre arbejdstagere; tal for kvalifikationer og langtidsledighed vedrører marts i alle tilfælde og er udledt af EUs undersøgelse af arbejdsstyrken (EU Labour Force Survey).
However, differences in unemployment rates across groups are still significant (see the table).
Ungdomsarbejdsløsheden (arbejdsløshed blandt personer under 25) – som i euroområdet er ca. dobbelt så høj som den generelle arbejdsløshed – er faldet fra 16,5 pct. i juni 2003 til 14,3 pct. i december 2007.
Youth unemployment (unemployment of those aged under 25) – which in the euro area is around twice as high as the overall unemployment rate – has decreased, from 16.5% in June 2003 to 14.3% in December 2007.
Generelt er omtrent en tredjedel af det samlede fald i arbejdsløsheden sket inden for denne gruppe.
Overall, around a third of the total decrease in unemployment is attributable to this group.
Arbejdsløsheden blandt kvinder er faldet med 1,9 procentpoint, til 8,0 pct., mellem juni 2003 og december 2007, hvilket er et klart mere markant fald end for mandlige arbejdstagere.
The female unemployment rate fell by 1.9 percentage points, to 8.0%, between June 2003 and December 2007, clearly a more pronounced decline than that recorded for male workers.
Begge grupper, dvs. unge og kvinder, har fortsat nydt godt af lempelsen af reglerne for tidsbegrænsede ansættelser og indførelsen af foranstaltninger til fremme af deltidsbeskæftigelse, som har øget disse gruppers beskæftigelsesevne.
Both groups, youths and women, have continued to benefit from the easing of regulations applicable to fixed-term contracts and the introduction of measures aimed at promoting part-time employment, which have increased these groups’ employability.
De har også haft fordel af den strukturelle stigning i beskæftigelsen i servicesektoren.
They have also benefited from the structural rise in employment in the services sector.
Et mindre positivt forhold er, at andelen af langtidsledige i forhold til det samlede antal ledige tilsyneladende har været stort set uændret i perioden 2003-07, lidt over 44 pct., hvilket er meget højt sammenlignet med andre økonomiske områder.
On a less positive note, the ratio of longterm unemployed to the total number of unemployed persons appears to have remained broadly unchanged between 2003 and 2007, at slightly above 44%, which is very high compared with other economic areas.
Andelen af personer, der har været arbejdsløse i over et år, i forhold til den samlede arbejdsløshed, er dog faldet med 1,0 procentpoint siden 2005. Det tyder på, at personer i denne gruppe nyder godt af det økonomiske opsving med en vis forsinkelse.
However, the ratio of those unemployed for more than a year to total unemployment has decreased by 1.0 percentage point since 2005.
Som afspejlet i den trendmæssige nedgang drager langtidsledige også fordel af arbejdsmarkedsreformer, som især tager sigte på at forbedrede mest sårbare gruppers beskæftigelsesevne og øge arbejdsincitamenterne.
As reflected in the trend decline, longterm unemployment is also benefiting from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and at increasing work incentives.
Der kræves yderligere reformer og fortsat løntilbageholdenhed, hvis arbejdsløsheden skal sænkes yderligere
Additional reforms and continuing wage moderation are necessary to encourage a further decline in unemployment
Overordnet set er arbejdsløsheden faldet betydeligt siden medio 2003.
Overall, the decline in unemployment since mid-2003 has been significant.
For at denne nedgang kan fortsætte i de kommende år, kræves der, udover løntilbageholdenhed, løbende reformer af euroområdets arbejds- og produktmarkeder.
A sustainable continuation of this decline in the coming years will necessitate, in addition to wage moderation, ongoing reforms in euro area labour and product markets.
Europa-Kommissionen har for nylig oprettet en database (LABREF), hvor de vigtigste komponenter i politiske initiativer siden 2000 er registreret, idet der fokuseres på deres opbygning, anvendelsesområde og holdbarhed1.
The European Commission has recently compiled a database (called LABREF), recording the key features of policy initiatives since the year 2000, focusing on their design, scope and durability.1 Chart B shows that on average the
Reformerne er klassificeret efter otte politiske hoveddimensioner, nemlig beskatning af arbejdskraft, dagpengesystemer (samt andre sociale ydelser) aktive arbejdsmarkedsprogrammer, jobbeskyttelse, pensionssystemer, lønforhandlinger, tilrettelæggelse af arbejdstiden, migrationspolitikker og arbejdskraftsmobilitet. Inden for disse brede politikområder undersøges i alt 36 interventionsområder.
1 Reforms have been classified along eight main policy dimensions, covering labour taxation, the unemployment benefit systems (together with other welfare-related benefits), active labour market programmes, job protection, pension systems, wage bargaining, working time organisation, migration policies and labour mobility; within these broad policy domains, an overall set of 36 areas of intervention are investigated.
(Antal gennemførte reformer) inden for aktiv arbejdsmarkedspolitik (især initiativer, der berører offentlige arbejdsformidlinger og uddannelse), herefter kommer pensionssystemer (hovedsagelig vedrørende pensionsniveau og godkendelseskriterier) og beskatning af arbejdskraft (i form af politikker, der først og fremmest påvirker indkomstbeskatning og arbejdsgivernes sociale bidrag).
(number of reforms enacted) working timewage bargaininglabour taxation, pension systems, unemploymentand welfare-related benefitsjob protectionimmigration and labour mobilityactive labour market programmes overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006.
Arbejdstid Lønforhandlinger Beskatning af arbejdskraft, pensionssystemer, dagpenge og andre sociale ydelser Jobbeskyttelse Immigration og arbejdskraftsmobilitet Aktive arbejdsmarkedsprogrammer
Measures have mostly been taken in the field of active labour market policies (particularly initiatives affecting public employment services and training), followed by pension systems (mainly concerning the amount and the eligibility criteria) and labour taxation (in the form of policies mostly affecting income taxation and employers’ social security contributions).
Selv om adskillige eurolande har gjort fremskridt med vedtagelsen og gennemførelsen af strukturreformer, er der behov for en yderligere indsats på en række politikområder.
Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms, further effort is needed in a number of policy areas.
Reformerne bør navnlig øge beskæftigelsesmulighederne for unge og kvinder.
Reforms should increase employment opportunities for young people and women in particular.
Det er derfor vigtigt, at alle eurolandene fjerner markedsforvridninger og konsekvent gennemfører tiltagene i de nationale reformprogrammer, som udgør kernen i
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process.
Stærke reformer på disse områder kan yde et væsentligt bidrag til arbejdsmarkedernes fleksibilitet og støtte eurolandenes omstillingsevne.
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area.
Endvidere er yderligere bestræbelser på at gennemføre og udbygge EUs indre marked for varer og tjenesteydelser og øge forskning og udvikling samt innovation nødvendige for at øge produktiviteten og beskæftigelsesmulighederne.
In addition, increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities.
Endelig er der brug for reformer af lønforhandlingssystemerne med henblik på at fjerne stivheder, da det medvirker til at mindske arbejdsløshedsforskellene blandt grupperne.
Furthermore, reforms of the wage bargaining systems, aimed at removing rigidities, are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups.
2.5 UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSER gang siden 2000 havde ingen af eurolandene i 2007 et underskud på over 3 pct. af BNP (indtægter fra salget af UMTS-licenser er ikke medregnet).
No country participating in the euro area had a deficit of more than 3% of GDP in 2007, a situation that was last witnessed in 2000 (proceeds from the sale of UMTS licences excluded).
En sammenligning af tallene for 2007 med målsætningerne i de opdaterede stabilitetsprogrammer ultimo 2006 og primo 2007 viser, at det gennemsnitlige underskud for euroområdet forbedredes med 0,7 procentpoint af BNP.
Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007, the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP.
Denne forbedring kan overvejende tilskrives basiseffekten, som afspejler, at resultaterne for 2006 var bedre end forventet.
This improvement is largely accounted for by the base effect, which reflects the better than expected outcomes in 2006.
Størstedelen af landene opnåede bedre resultater end beregnet i 2007, navnlig Tyskland, Luxembourg og Finland.
Better than planned outcomes in 2007 were realised in the
Tallene for 2007 i stabilitetsprogrammerne er baseret på skøn og kan således afvige fra de endelige tal.
The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
FORTSAT FORBEDRING AF BUDGETTERNE I 2007 Udviklingen i de offentlige finanser var fortsat relativt gunstig i 2007, hovedsagelig som følge af en betydelig økonomisk aktivitet, yderligere uventede indtægter, visse konsolideringstiltag og afviklingen af midlertidige tiltag, som øgede Italiens underskud i 2006.
CONTINUED BUDGETARY IMPROVEMENT IN 2007Fiscal developments in 2007 continued to be relatively favourable, mainly owing to strong economic activity, further revenue windfalls, some consolidation efforts and the unwinding of temporary factors that had pushed up the 2006 deficit in Italy.
Ifølge eurolandenes opdaterede stabilitetsprogrammer faldt det gennemsnitlige offentlige underskud i euroområdet fra 1,5 pct. af BNP i 2006 til 0,8 pct. i 2007 se (tabel 5).8 Underskuddet i Italien og Portugal, de to lande i euroområdet, som er underlagt proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, faldt til henholdsvis 2,4 pct. og 3 pct. af BNP.
According to the euro area countries’ updated stability programmes, the average general government deficit in the euro area declined from 1.5% of GDP in 2006 to 0.8% in 2007 (see Table 5).8 Deficits in Italy and Portugal, the two countries in the euro area that are subject to an excessive deficit procedure, fell to 2.4% and 3% of GDP respectively.
For Italiens vedkommende viste nyere skøn et fald i underskuddet til 1,9 pct. af BNP.
In the case of Italy, according to more recent estimates, the deficit fell to 1.9% of GDP.
For første
In the case of Belgium, according to
Kilder: Europa-Kommissionen (for 2005-06; for Belgien også 2007), opdaterede stabilitetsprogrammer (for 2007) samt ECBs beregninger.
Sources: European Commission (for 2005-06; for Belgium also 2007), updated stability programmes (for 2007) and ECB calculations.Note: The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Anm.: Tallene for 2007 i stabilitetsprogrammerne er baseret på skøn og kan således afvige fra de endelige tal.
majority of countries, most notably in Germany, Luxembourg and Finland.
laveste gældsniveau målt i procent af BNP siden starten af tredje fase af ØMU i 1999.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area declined by close to 2 percentage points to a level of 66.7% of GDP, the lowest debt level as a percentage of GDP since the start of Stage Three of EMU in 1999.
Frankrig samt Luxembourg og Irland, som begge har en lav gæld, afveg fra denne faldende tendens.
France and low-debt countries Ireland and Luxembourg were the exceptions to this declining trend.
Endvidere lå gældskvoten fortsat over referenceværdien på 60 pct. af BNP i seks lande.
Moreover, in six countries debt ratios remained above the 60% of GDP reference value.
På trods af bedre resultater for de offentlige finanser øgede den offentlige sektor i euroområdet udstedelsen af gældsinstrumenter i 2007 (se boks 7).
Despite improved fiscal outcomes, there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 (see Box 7).
Den gennemsnitlige strukturelle budgetsaldo (den konjunkturkorrigerede budgetsaldo eksklusive engangstiltag og andre midlertidige foranstaltninger) i euroområdet steg fra -1,2 pct. af BNP i 2006 til -0,8 pct. i 2007.
The average structural budget balance (the cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures) in the euro area improved from -1.2% of GDP in 2006 to -0.8% in 2007.
Denne forbedring afspejlede i højere graden kraftig vækst i skatteindtægterne, som er større end den vækst, der kan forklares med udviklingen i de forventede makroøkonomiske skattegrundlag, end den afspejlede konkrete konsolideringstiltag på udgiftssiden.
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side, this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases.
Hvad angår de enkelte lande, var der en betydelig forbedring i de strukturelle balancer på 0,5 procentpoint af BNP eller mere i Tyskland, Grækenland, Italien, Portugal og Slovenien.
Looking at individual countries, a substantial improvement in structural balances, of 0.5 percentage point of GDP or more, was seen in Germany, Greece, Italy, Portugal and Slovenia.
I modsætning hertil var der i Irland og Holland en betydelig lempelse af de strukturelle budgetstillinger på over 1 procentpoint af BNP.
By contrast, there was significant structural budgetary loosening, of over 1 percentage point of GDP, in Ireland and the Netherlands.
Lidt over halvdelen af eurolandene opfyldte eller fortsatte med at opfylde deres budgetmål på mellemlangt sigt i 2007.
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their mediumterm budgetary objective (MTO) in 2007.
UDVIKLINGEN I DEN OFFENTLIGE SEKTORS UDSTEDELSE AF GÆLDSINSTRUMENTER OG OBLIGA-TIONSRENTESPÆNDENE I EUROOMRÅDET
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
På baggrund af stigende renter det meste af året øgedes euroområdets nettoudstedelse af gældsinstrumenter udstedt af den offentlige sektor i 2007.
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
Stigningen var bemærkelsesværdigt stor for kortfristede gældsinstrumenter.
The increase was remarkably strong for shortterm issuance.
Væksten i gældsinstrumenter udstedt af den offentlige sektor i euroområdet var 2,8 pct. netto i december 2007, hvilket kun er 0,4 procentpoint højere end i 2006 (se tabel A).1 Den offentlige sektors gæld som andel af BNP faldt dog i de fleste eurolande som følge af den stærke økonomiske vækst.
In net terms, the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007, or only 0.4 percentage point higher than in 2006 (see Table A).1 However, the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries, in the context of stronger economic growth.
Tabel A. Gældsinstrumenter udstedt af den offentlige sektor i eurolandene
Table A Debt securities issued by euro area governments
(Ændring i pct. år/år; ultimo perioden)
(annual percentage changes; end of period)
Den offentlige sektor i alt Langfristede gældsinstrumenter Fastforrentede Variabelt forrentede Kortfristede gældsinstrumenter
Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm
En af årsagerne til den procentvise stigning i den offentlige sektors udstedelse af kortfristede gældsinstrumenter i forhold til langfristede gældsinstrumenter i 2007 kan være stigningen i de lange renter i 1. halvår 2007.
One reason for the 2007 percentage increase in governments’ issuance of shortterm debt securities relative to longterm debt securities could be the rise in longterm interest rates in the first half of the year.
Som følge af den stejle rentekurve faldt den årlige vækst i langfristede gældsinstrumenter fra 3,4 pct. i 2006 til 2,3 pct. i 2007, mens den årlige vækst i kortfristede gældsinstrumenter steg kraftigt og end og blev positiv i 2007.
Accordingly, as governments were faced with a steep yield curve, the annual growth rate of longterm debt securities fell from 3.4% in 2006 to 2.3% in 2007, while the annual growth rate of shortterm debt securities rose sharply, and even turned positive in 2007.
En analyse af strukturen af udestående gældsinstrumenter udstedt af den offentlige sektor viser, at den offentlige sektors udstedelse af gældsinstrumenter hovedsagelig varetages af staten.
An analysis of the structure of outstanding general government debt securities reveals that government debt issuance is undertaken predominantly by central government.
I 2007 stod den for 93,5 pct. af de udestående gældsinstrumenter, mens de øvrige offentlige delsektorer stod for de resterende 6,5 pct. Sidstnævnte er dog blevet mere aktive med årene, idet de næsten fordoblede deres udstedelse af gældsinstrumenter i perioden 1999-2006, mens statens udstedelse faldt støt i den samme periode.
In 2007 it accounted for 93.5% of outstanding debt securities, while the other general government sub-sectors were responsible for the remaining 6.5%. The latter, however, have become more active over time, their issuance of debt securities having more or less doubled during the years 1999-2006, while that of central government declined steadily over the same period.
Overordnet set fokuserer landene fortsat hovedsagelig på langfristede gældsinstrumenter.
In general, countries have not changed their longterm debt management orientation.
I 2007 stod den langfristede gæld for ca. 92,5 pct. af de udestående gældsinstrumenter, hvilket er en smule mindre end i 2006.
In 2007 longterm debt accounted for around 92.5% of outstanding debt securities, which is slightly less than in 2006.
Andelen af kortfristede gældsinstrumenter steg dog fra 7,1 pct. i 2006 til 7,5 pct. i 2007 (se tabel B).
The share of shortterm debt securities, however, increased from 7.1% in 2006 to 7.5% in 2007 (see Table B).
Tabel B viser også, at størstedelen af de langfristede gældsinstrumenter udstedt af den offentlige sektor var fastforrentede.
Table B also indicates that by far the largest proportion of longterm general government debt securities was issued at a fixed rate.
Andelen af variabelt forrentede udstedelser steg en smule i 2007 og fortsatte således den opadgående tendens, der begyndte i 2004.
The share of floating rate issues increased slightly in 2007, thus continuing the upward trend that started in 2004.