natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Når det antages, at driftsudbyttet for en industrivirksomhed er saldoen, der resulterer af en lang række poster på både kredit- og debitsiden, er det den indlysende måde m.h.t. valget af det mest fordelagtige anlægsudnyttelsesmønster blandt de mulige alternativer at finde frem til de alter native driftsregnskaber, i hvilke anlægsudnyttelsens hypotetiske udstrækning varierer, mens andre faktorer holdes konstante for herefter at udtage den hypotese, der producerer det største udbytte.
If we think about the fact that, to an industrial enterprise, ope rating profit is a balance among numerous income items on both the credit and the debit side, it will become apparent to us that, in order to select the most convenient mode of utilization of the plant from among the possible alternatives, one should work out alternative economic accounts where the degree of utilization of the plant varies while other factors are assumed to stay the same,
(1) F.eks. m.h.t. produktkvalitet eller -dimensioner, seriestørrelser o.s.v.
(1) With respect, e.g., to product quality or dimensions, the size of batches, etc,
De tre alternativer er: drift med eet skift (150 arbejdere til ialt 260.OOO arbejdede timer); benytte sig af overarbejde (stadig I50 ar bejdere til i dette tilfælde ialt 280.OOO arbejdede timer) eller ende lig introduktion af et delvist, andet skift (210 arbejdere til ialt 36O.OOO arbejdede timer).
The three alternatives are: operating on a one-shift basis (150 workers for a total number of 260,000 hours worked); making use of overtime (150 workers for a total, this time, of 280,000 hours- worked); or setting up a second shift on a limited basis (210 workers for a total number of 360,000 hours worked).
En sammenligning mellem disse tal viser, at det er to-skiftalternativet, der fører til de største indtægter i dette tilfælde.
A comparison of these data shows that the 2-shifts alternative is the one that leads to the highest income in the case in point.
1.3· Mindste enhedsomkostningsmetode
1.3. - The Minimum Cost Coefficient Method
Ønsker vi at se videre frem end til individuelle tilfældes særlige egen skaber og finde regler og metoder, der omend forenklede er mere alment anvendelige, bliver vi nødt til at analysere de indbyrdes forbindelser mellem anlægsudnyttelsens omfang og produktets omkostningskomponenter.
If the peculiarities of individual cases are to be overcome and rules end methods of a more general applicability - though simpli, fied - are to be looked for, the interrelations existing between the plant utilization rate and the product's cost components should be analyzed.
Det er velkendt, at det medfører en betydelig stigning i timelønnen at organisere arbejdet i mere end eet skift på grund af de i varierende udsdrækninger fastlagte lønbonueeer i de kollektive arbejdsmarkedsoverenskomster. Nogle omkostningsfaktorer er på den anden side tilbøjelige til at falde med stigende produktion.
It is a wellknown fact that to organize factory work on more than one shift implies a considerable increase in costs per hour, due to the higher wage rates provided for, to a greater or lesser degree, by collective labour agreements; some cost fact ors, on the other hand, tend to decrease as output increases.
arbejdsomkostningerne mulighed for bestemmelsen af, hvilken udnyttelses­grad af et givet produktionssystem giver det største udbytte pr. produ­ceret enhed. Opmærksomheden bør derfor koncentreres om sådanne produk­tionsomkostninger, der har tendens til at ændre sig uden at stå i for­hold til den højere produktion, som opnås gennem en forøgelse af time­antallet, i hvilket anlægget udnyttes.
they are identified and quantified, it is possible, by comparing them with the cost of labour, to determine which degree of utili zation of a given productive system maximizes profit per unit of output­ The utmost attention should thus be paid to those produc tion costs which tend to change not proportionally to the increase in output obtained by raising the number of hours of utilization of the plant.
Denne metode har den fordel, at den undgår en "generel" analyse af alle indtægtskomponenter og i stedet giver σε mulighed for at koncentrere os om de komponenter, der påvirkes af "udnyttelsesgradens" variabel.
This method has the advantage of avoiding an "a­ cross the board" analysis of all income components and allowing one, instead, to concentrate on those components that are affect ed „by the "degree of utilization" variable.
Mængderne beregnet for disse komponenter ud fra forskellige hypotetiske anlægsudnyttelsesgrader viser, hvilket driftsmønster bringer enhedsom­kostningerne ned på et minimum.
The amounts calculated for these components on the basis of var­ ious assumptions as to the degree of utilization of the plant will show which mode of employment brings the cost coefficient down to a minimum,
Genstartomkostninger.
Reactivation cost.
Når et anlæg genoptager produktionen efter en af­brydelse, medfører dette ofte et større forbrug af råmaterialer på grund af spild, større energiforbrug til genoprettelse af driftsforhol­dene, flere udskudsvarer og en lavere produktionsstandard, beskæftigel­se af ekstra og ikke direkte produktiv arbejdskraft o.s.v.
When a plant resumes production after an inter ruption, it often incurs into higher consumption of raw materials on account of scrap, greater use of energy to restore operating conditions, a higher rate of rejects and substandard production, employment of additional, not directly productive hands, etc.; all of which, taken together, can be defined as a plant's reacti, vation cost.
Alt dette tilsammen kan defineres som et anlægs genstartomkostninger. Når disse omkostninger multipliceres med antallet af gange, produktionen afbry­des i et givet år, får vi de samlede genstartomkostninger for virksom­hedens hypotetiske udnyttelsesgrad.
By multiplying such a cost by the number of times production is interrupted in any given year, one obtains the over, all reactivation costs for a given assumed degree of utilization of the plant; if such a degree is higher (e.g., by raising the f reactivations number of shifts from two to thrp«i. + ho numKer c
Tomgangsomkostninger.
— ■ — — g ψ
udnyttelse af anlægget (forskudt ferie f.eks.) både rent absolut og i endnu højere grad i forhold til den globale produktion.
goes down along with expenditure on that account and, to an even greater extent, their share in the cost coefficient,, f j, j. ci h. t . _ run
Energimængden, hver produceret enhed kræver, er en konstant størrelse for en given anlægstype bort set fra de i de to for­udgående afsnit beskrevne grunde.
Energy cost?.. The amount of energy necessary per unit of output is a constant for a given type of plant, except for the factors referred to in the preceding paragraphs.
De relative omkostninger kan ikke de­sto mindre reduceres gennem en forøgelse af timeantallet, i hvilket an­lægget drives i årets løb, fordi nogle tariffer byder på besparelser i et forbrug epredt jævnt over døgnet eller ugen, samt for store forbru­gere.
Nevertheless, the cost of said energy can be reduced by increasing the number of work­ ing hours for this plant over the year, because some rates have built­in economies, for consumption spread over the day or the week in a balanced way as well as for large consumers.
-hlìl hvilket svarer til et forbrug af L26.5/kwt; b. dersom samme anlæg drives med to skift (15 t/d og 21 d/md),vil det forbruge 236.250 kwt/md med en månedlig udgift af:
10 b) if the same plant runs on two shifts (£(h/d and 21 d/month), it will consume 236,250 kWh/wonth at a cost per month of : kfc 1,650
_!ti§_BAR_8 hvilket svarer til et forbrug af L20.4/kwt; c. hvis anlægget endelig drives med tre skift (24 t/d og 21 d/md), for­bruger det 378.OOO kwt/md og vil finde det fordelagtigt at vælge ta­riffen, der gælder for store forbrugere (hvilket medfører en større omkostning for den maksimalt forbrugte kraft og en lavere udgift pr. kwt), der resulterer i følgende omkostninger pr. måned:
4,828 equal to 20.4 fe/kWh consumed; c) finally, if it runs on three shifts (24 h/d and 21 d/month), it will consume 378,000 kWh/month and find it convenient to choose the rate applied to large consumers (involving a higher cost for maximum absorbed power and a lower cost per kWh), thus incurring in the following cost per month : kfc 2,475
LLOCO 2.475 4.139 6.614 ialt hvilket svarer til et forbrug af L17.5/kwt.
6,614 equal to 175 t/kWh consumed.
Investerede kapitalomkostninger.
Invested capital cost.
Kapital investeret i anlægsaktiver (tekniske installationer) medfører en årlig omkostning for virksomhe­den, der er lig med den gennemsnitlige udbyttemængde af den samlede, i anlægget bundne kapital, inklusive et rimeligt udbytte på egenkapita­len.
Capital invested in fixed assets (tech­ nical installations) implies for the company an annual cost equal to the average rate of return on the whole capital tied to the plant, including an equitable return on owned capital.
Denne omkostning spredes naturligvis tyndere over en større produk­tion, efterhånden som anlæggets udnyttelsesgrad forøges.
Obvious­ ly, such cost spreads more thinly over a larger output as the de­ gree of utalization of the plant increases.
I alle produktionssystemer er de vigtigste afskrivnings­faktorer fysisk forringelse, teknologisk og økonomisk forældelse og ændringer i virksomhedens produktionsmuligheder.
In any productive system, the principal factors of depreciation are physical deterioration, technilogical or economic obsolescence and variations on a company's production opportunities; of these, only the first factor (physical deterioration) can be related in a more or less direct way to intensify or uti—
Af disse faktorer kan kun den første sættes i mere eller mindre direkte relation til anlægs­udnyttelsens intensitet ­ de andre er uafhængige heraf.
11 lization of the plant ­ the other factors are independent of it.
Som helhed har afskrivningen tendens til at reagere ret svagt m.h.t. sin stigning med stigende årlige driftstimer i en virksomhed, hvilket betyder, at dens virkning på enhedsomkostningerne er tilbøjelig til at falde.
Taken as a whole­, depreciation tends to respond weakly to in­ creases in the annual time of exploitation of a plant, which meens that its incidence on the cost coefficient will tend to go down.
Arbejdsomkostninger.
Labour cost..
Alle de hidtil beskrevne omkostningskomponenter røber en faldende virkning på enhedsomkostningerne med en stigning i den årlige længde af anlæggets driftstimer.
All cost components so far described evince a de­ creasing incidence on unit output as the time of employment of a plant in any given year increases.
Den eneste faktor, der vi­ser en omvendt tendens, er arbejdskraften.
The only factor that shows an opposite trend is labour.
Organisationen af arbejdet på grundlag af flere end eet skift og anvendelsen af natarbejde, over­arbejde og feriearbejde medfører betydelige stigninger i omkostningerne pr. time (der dog ikke kan bestemmes på et teoretisk grundlag takket være forskellene i de relevante kollektive overenskomster).
The scheduling of work on more than one shift as well as recourse to night work, overtime and holi­ day work give rise to significant increases in costs per hour on that accounts these increases, however, cannot be determined on a theoretical basis due to differences among collective agree­ ments).If labour productivity is taken as a constant, the said increases make the cost of labour per unit output grow with rises in the plant's intensiveness of exploitation.
Tages ar­bejdskraftens produktivitet som en konstant størrelse, får disse stig­ninger omkostningerne til arbejdskraft pr. produceret enhed til at vokse med forøget intensitet i anlæggets udnyttelse.
The following lines show, by way of an example, the wage rate in creases established in Italy.undsr ccllectivs .labour agreements for workers in two major sectors..
Følgende eksempler viser lønbonusserne, stipuleret i Italien ifølge kollektive arbejdsmarkedsoverenskomster for arbejdere i to vigtige sektorer.
Metal and mechanical industry: for work not organized by shifts for. work organized by shifts ε) overtime work: i 1 XS C /. Hours... ... ,.. o ... ... . o ... . . ..o o­.
25% 30% a. overarbejde: første 2 timer hver time herefter
30% b) night work υρ.ΐο 10 p.m. ...........
15% 15% c. feriearbejde
15% c) holiday work......
50% d. feriearbejde med kompenserende fritid (2)
for work organized b^__sMÜ§ d) holiday work with compensatory leave (2)
55% f. overarbejde i ferietiden med kompense rende fritid (over 8 timer) (2)
35% g) overtime night work (first 2 hours)
35% 4o% g. overarbejde om natten (første 2 timer) overarbejde om natten (hver time her efter)
40% overtime night work (each hour there­after) .»
30% j. overarbejde om natten i ferietiden (over 8 timer)
30% j) overtime holiday night work(above 8 hours)
65% k. overarbejde om natten i ferietiden med kompenserende fritid (over 8 timer) (2)
65% k) overtime holiday night work with com pensatory leave (above 8 hours) (2) '
Tekstil- og beklædningsindustrien: a. overarbejde om dagen - første 5 timer om ugen hver time herefter
Textile and clothing industry: ­ overtime day work ­ first 5 hours per week per hour in excess
33% 35% 50% b. overarbejde om natten c. overarbejde om dagen i ferietiden d. overarbejde om natten i ferietiden e. natarbejde f. søndags- og feriearbejde om dagen g. søndags- og feriearbejde om natten
30% 40% 50% 55% 60/t > 33% 35% 50% ·· overtime night work ­ overtime holiday day work " overtime holiday night work ­ night work ­îSunday work and holiday day work ­ Sunday work and holiday night work
(2) Feriearbejde om søndagen med kompenserende fritid er kun tilladt i de af loven specificerede tilfælde.
(2) Holiday work on Sundays is allowed, with compensatory leave, only in those cases specifically contemplated by the law.
Eksempel på anvendelsen af mindste enhedsomkostningsmetoden
1.5. - An Example of Application of the .
På grundlag af det ovenfor beskrevne kan et produktionssystems optimale udnyttelsesgrad bestemmes gennem en evaluering for forskellige driftsmønstres vedkommende af omkostningerne i forbindelse med genstart, tomgang, energi, investeret kapital og afskrivning, sammenlignet med omkost ninger for arbejdskraft, idet alle udtrykkes pr. produceret enhed.
• employment modes, the cost coefficient for reactivation, light running, energy, invested capital and depreciation in comparison to labour.
"Lad os antage, at et plast- og sprøjtestøbningsanlæg har en installeret kapacitet på 1.740 kg/t: vi ønsker at identificere anlæggets optimale driftsmønster ud fra fire forudvalgte alternativer (eet skift, to skift, tre skift eller fire-holdsturnus).
(one shift, two shifts or three, or four teams in rotation)".
I det undersøgte tilfælde fandtes der ingen tomgangsomkostninger. Andre omkostningskomponenter, der ikke er proportionale med ydelsen kan sammenfattes som følger (alle henviser til eet års drift):
In the case in hand there are no costs on account of light running,
Alternativer (tallene i parantes viser antallet af anlæggets driftstimer)
! (between brackets, the numberl'.shif t ..shifts Uh if t s I teams Il of hours run by the plant) l;(1880h)l. (3520hX(5640h) l.(6840h) t
Kapitalinvesteringsomkostninger i anlægsaktiver til produktionen
I! t II« energy cost (4) ! 1. I !'.- depreciation of fixed assetsl. li in production 1 I t
En drift af anlægget på tre-skiftbasis (5640 t/år) formindsker således virkningen af ikke-proportionale omkostninger på enhedsomkostningerne, der gør dette alternativ til det optimale ud fra et teoretisk synspunkt (d.v.s. ved at se bort fra alle specifike restriktioner eller omstændigheder, der eventuelt påvirker et givet anlæg)".
Thus, employment of the plant on a three shift (5640 h/year) basis brings down to a minimura, the incidence of costs not pro» portional to output, which makes this alternative an optimum from.a theoretical point of view (i.e. leaving aside all concrete ties or circumstances th3t may affect any given plant)n
(3) Beregnet for 235 driftsafbrydelser i de første to tilfælde og 50 afbrydelser i de andre to.
(3) ­ Calculated for 235 interruptions in the first two cases and 50 interruptions in the other two.
(4) Beregnet gennem anvendelse af de små forbrugeres tariffer i de før ste tre tilfælde og storforbrugernes tariffer i det fjerde tilfælde og under forudsætning af maksimalt 2.000 kw kontraktkraft.
(4) ­ Calculated by applying the sm?ll us.«rs* rate in the first three cases and the large users' rate in the fourth case, and assuming a 2000kW maximum contract power.
11 virksomhedens globale indtægter så meget som muligt, hvilket er målet for den i nærværende rapport nævnte første metode og som kræver en de­taljeret kompilation af alternative driftsregnskaber; disse to sammen­lignes senere.
2) maximization of income per unit of output, which is the goal pursued by the above method, does not coincide with maximization of the enterprise's global income, which is the goal of the first method mentioned in this paper and calling for full development of alternative economic accounts; the two will be compared later in these pages»
I vor fortsatte søgen efter en generel (omend nødvendigvis omtrentlig) me­tode til vurdering af driftstimernes optimale længde for et produktionssy­stem viser det sig, at der er tilfælde, hvor genstartomkostninger, tom­gangsomkostninger og mindre­end­proportionale variationer i energiomkost­ningerne kan ignoreres, uden at der opstår andre end meget ubetydelige fejl.
If we carry further our search for an instrument of general, even though approximate validity in order to the quantification of 3 productive system's optimum time, we shall find cases where reac tivation costs, light running costs and less­than^proportional variations in energy costs can be ignored at the price of incur ring in minor errors only. In such a case only three cost compc.
I et sådant tilfælde er der kun tre omkostningskomponenter tilbage at sammenligne og evaluere: de to komponenter med relation til kapitalin­vestering på den ene side (og målelige i forhold til denne investering ved hjælp af de årlige koefficienter af produktionsmidlernes kapitalomkostnin­ger og afskrivning) og arbejdsomkostningerne på den anden.
nents are left for comparison and evalutation: on one hand, the two components related to capital investment (and measurable,in respect to said investment, by the annual coefficients of capital cost and productive means depreciation)¿ on the other, labour cost».
Dersom vi antager to alternative anlægsudnyttelsesmønstre (1 og 2), kan deres ækvivalens under forudsætning af de samme enhedsomkostninger i beg­ge tilfælde udtrykkes som følger:
If we assume two alternatives as to plant utilization (l and 2), their equivalence in terms of equal cost coefficients can be ex pressed as follows?
= timeantallet, der arbejdes ifølge de to udnyttelsesmønstre (i det følgende ræsonnement antages det at h_ > h ); ρ = arbejdskraftproduktivitet pr. time: denne kan udlignes som divisor i begge ligningens led, eftersom den antages at forblive den samme ifølge begge udnyttelsesmønstre.
Ρ = labour productivity per hour: it can be eliminated as divisor in both terms of the equality, since it is assumed to remain the same in both modes of employment.
Hvis andet led imidlertid er mindre end det første, bliver enhedsomkost­ningerne lavere i det hypotetiske tilfælde 2, og en mere intensiv
If, however, the second term is lesser than the first, the cost coefficient will be lower under mode 2 and a more intensive uti, lization of the plant will be recornniendable.
*^ hvor:
2 where;
­. _ = forøgelsen i de betalte arbejdsomkostninger pr. time for det eks­tra arbejde, der er forbundet med ændringen fra eet anlægsudnyt­telsesmønster til et mere intensivt mønster (for arbejdstagerne i metalbearbejdningsindustrien f.eks. betyder anvendelsen af over­arbejde λ = 0,25).
I- 2 = increase in the cost per hour of work expected for ad ditional work required by change from one mode of em­
Erstatter vi dette udtryk med L i første ligning, får vi:
X ployment to a more intensive mode (in the case of work ers in the metal and mechanical industry, for instance, employment of overtime work means a
Dette er ækvivalenstilstanden mellem eet anlægsudnyttelsesmønster (der hen­vises til som 1 og med L som arbejdsomkostninger) og et mere intensivt ud­nyttelsesmønster (der indebærer højere omkostninger pr. time for ekstra ar­bejde). Dersom imidlertid
V(i 4-d) - Li .-^i _ 2 This is the condition for equivalence betwaon. one mode of employ, ment (referred to as 1 and assuming Li as labour cost) and a more intensive mode of employment (involving a higher cost per hour for additional work).
2 d.v.s. hvis afskrivning og omkostningerne af den i anlægsaktiver investe­rede kapital overstiger forøgelsen i arbejdsomkostningerne forårsaget af en udvidelse af anlæggets driftstimer, ville det være mere fordelagtigt at anvende en politik med en mere intensiv udnyttelse af produktionsappa­ratet.
•this formula does not include reactivation, light running and energy costs, which, taken as a whole, respond less than propor tionally to increases in output due to a plant's more intensive exploitation and tend, therefore, to shift economic convenience accordingly, it should also be remembered thet any possible
Ovenstående formel kan således anvendes som en direkte kontrol af den bedst mulige anlægsudnyttelse.
"scale returns" have n.ot been considered, and that the goal pur sued has been maximization of income per unit of output, not ma ximization of the enterprise's overall income.
Det bør også hu­skes, at alle eventuelle "afkastninger efter omfang" er blevet ignoreret, og at det forfulgte mål har været den størst mulige indtægt pr. produceret enhed og ikke virksomhedens størst mulige indtægter som helhed.
In spite of the above reservations, the simplified formula re mains fairly significant within a rather wide range of applica bility.
Til trods for disse omtrentlige vurderinger er den forenklede formel no­genlunde gyldig inden for et forholdsvis stort anvendelsesområde.
In the following lines, a numerical example is described on the basis of the following management problem: should a paper products manufacturing plant run on one shift or on two shifts.
Eksempel på anvendelsen af den forenklede metode og en grafisk fremstilling heraf
­ value of the company's investment in technical fixed assets: V*= 1300 million lire
Erstatter vi herefter variablerne i ovenstående relation med deres nume­riske værdier, viser det sig, at første led er større end andet , og vi kan slutte, at det er økonomisk fordelagtigt at udnytte anlægget på to­skiftbasis i stedet for med kun eet skift.
* > *h marginal variation in labour cost per hour If we replace the variables in the above relation by their numer ical values, we shall see that the first term is greater than the second (5) and be able to conclude it will be more economical to have the plant run on two shifts rather than one.
Dersom vor virksomhedsleder overvejer den mulige fordel ved introduktio­nen af et tredie skift, kan han igen anvende den forenklede formel og tage alternativ 2 som udgangsposition og indskyde den nye værdi λ(λ _ , = 25%): han vil herefter finde, at det første led er mindre
Should our manager consider the convenience of introducing a third shift, he may again apply the simplified formula assuming alternative 2 as the initial situation and inserting the new va
(6) end det andet
= lue of ^(/\^­3
, d.v.s. at fordelene opnået gennem en bredere fordeling
25%); he will then see that the first term is smaller than the second (6), that is to say* the benefits ob tained from a wider distribution of capital investment costs and
14 af kapitalinvesteringsomkostningerne og anlægsaktivernes afskrivning bliver mere end udlignet gennem forøgelsen i arbejdsomkostningerne pr. time.
19 fixed assets depreciation are more than offset by increases in labour cost per hour.
Denne formel kan også illustreres grafisk med den fordel, at den ved første blik viser områderne, hvor det bliver fordelagtigt at anvende eller udvide skifteholdsarbejde (se fig. 1).
This formula, furthermore, can be represented by a graph having the advantage of showing at a glance the areas where it becomes convenient to adopt or increase work shifts (see fig. 1).