natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derfor er folks eksponering for svovldioxid i realiteten reduceret, men ikke de samlede udslip.
Thus in effect the exposure of people to sulphur dioxide has been reduced but not the overall emissions.
0 Værdien af de variable afgi6 er for godstransport på veje faldt i mange EU-medlemsstater mellem 1998 og 2001.
The value of variable charges for goods transport on roads decreased in many EU Member States between 1998 and 2001.
Samlet set faldt variable afgi6 er i EU-15 med 7 % i denne periode.
In overall terms, variable charges in EU-15 fell by 7 % in this period.
Det er delvist et resultat af protesterne i september 2000 fra godstransportselskaberne, landmænd og fiskerne mod stigende priser på brændstof.
This is partly a result of the protests in September 2000 by freight transport companies, farmers and fishermen against rising fuel prices.
Dieselska. en er stadig det vigtigste instrument værdimæssigt set.
The diesel tax is still the most important instrument in value terms.
Herudover planlægger fl ere EU-lande, for eksempel Tyskland, Østrig og Det Forenede Kongerige at indføre afstandsbaserede gebyrer.
In addition several EU countries, e.g. Germany, Austria and the UK, plan to introduce distance-based charges.
Disse medvirker til at reducere vejtransportens eksterne ne. oomkostninger for miljøet.
These will help to reduce road transport's net external costs to the environment.
Samlede variable afgifter for lastvognstransport (euro/km)
Total variable charges for heavy goods vehicles (Euro/km)
Luftforurening: Skader sundheden i byerne
Air pollution: Damaging health in cities
Høje koncentrationer af ozon og småpartikler forårsager sundhedsproblemer for mennesker i byerne.
High concentrations of groundlevel ozone and fine particulates are causing human health problems in cities.
På trods af reduktioner i udslip forbliver meget af Europas bybefolkning udsat for koncentrationer af disse forurenende stoffer, der overstiger de niveauer, der er sat for at besky e menneskers sundhed.
Despite reductions in emissions, much of Europe's urban population remains exposed to concentrations of these pollutants exceeding the levels set to protect human health.
Det er nødvendigt at gøre en yderligere indsats for at nedbringe forureningen, navnlig da grænser og mål kan strammes som reaktion på stigende bevis for indvirkninger på sundheden ved koncentrationer, der er lavere end de nuværende værdier.
Further action is needed to bring down pollution, especially as limits and targets may be tightened in response to growing evidence of health impacts at concentrations below the current values.
Når de inhaleres, har både ozon og partikler en skadelig indvirkning på menneskers sundhed.
When inhaled, both ozone and particulates have adverse effects on human health.
Blandt disse indvirkninger er forværring af åndedrætstilstande, såsom astma (af kortsigtet eksponering) og åndedræts- og hjertesygdomme, såvel som tidlig død (ved langsigtet eksponering) (33).
These include aggravation of respiratory conditions such as asthma (from short-term exposure) and respiratory and cardiovascular illness as well as premature mortality (from longterm exposure) (33).
Deres virkning er sandsynligvis additiv, i hvert fald på kort sigt (34).
Their effect is likely to be additive, at least in the short
Disse indvirkninger på sundheden forårsages af høje koncentrationer, som hovedsageligt opstår i byområder i Central-, Øst- og Sydeuropa.
These health impacts are caused by high concentrations that occur mainly in the urban areas of central, eastern and southern Europe.
For partikler opstår der høje niveauer hele året, hvorimod ozon hovedsageligt er et problem i sommermånederne.
For particulates, high levels occur over the whole year, while ozone is mainly a problem during the summer months.
Ozonniveauerne var særligt høje under hedebølgen i 2003.
Ozone levels were especially high during the summer heatwave of 2003.
Nogle mennesker er mere sårbare over for høje koncentrationer af ozon og småpartikler end andre.
Some people are more vulnerable to high concentrations of ozone and fine particulates than others.
De værste indvirkninger ses generelt hos børn, astmatikere og ældre, såvel som hos dem der motionerer udendørs.
The worst effects are generally seen in children, asthmatics and the elderly, as well as those exercising outdoors.
På trods af reduktioner i udslip af både ozondannere og småpartikler (med henholdsvis 30 % og 36 % fra 1990 til 2001) er det anslået, at op mod 45 % af Europas bybefolkning stadig er udsat for partikelkoncentrationer, der overskrider grænseværdierne og op mod 30 % for ozonkoncentrationer, der er over niveauerne for besky. else af menneskers sundhed.
Despite recent reductions in emissions of both ozone precursors and fine particulates (by 30 % and 36 % respectively from 1990 to 2001), it is estimated that up to 45 % of Europe's urban population remains exposed to particulate concentrations exceeding limit values and up to 30 % to ozone concentrations above target levels for protecting human health.
De reduktioner i udslip, der hidtil er opnået, skyldes hovedsageligt indførelsen af katalysatorer på nye biler og gennemførelsen af EU's direktiv om opløsningsmidler, som har ført til lavere udslip fra industrielle processer.
The emission cuts achieved so far have been mainly due to the introduction of catalysts on new cars and to the implementation of the EU solvents directive, which has led to lower emissions from industrial processes.
Der er nu stigende bevis for skadelige virkninger på sundheden fra koncentrationer af småpartikler og ozon ved niveauer under de værdier, der på nuværende tidspunkt er sat for besky. else af sundheden.
There is now growing evidence of adverse health effects from concentrations of fine particulates and ozone at levels below the values currently set to protect health.
Der pågår nu en debat inden for rammerne af EU's program for ren lu6 i Europa (35), som kan føre til, at de nuværende grænser bliver taget op til fornyet overvejelse og dere6 er strammes.
Discussions are under way within the framework of the EU Clean Air for Europe process (35) that may lead to present limits being reconsidered and eventually tightened.
Blandt forslagene, som drø6 es, er de langsigtede mål for at forbedre lu6 kvaliteten og nedsæ. e udslip af forurenende stoffer inden 2020.
Proposals under discussion include se�ing longterm reduction targets for 2020 for both air quality concentrations and pollutant emissions.
Der overvejes også teknologiske foranstaltninger, muligheder for styring af e6 erspørgsel og økonomiske instrumenter.
Technology measures, demand management options and economic instruments are also being considered.
Eksponering af bybefolkning for forureningsniveauer over EU-grænseværdier
Urban population exposure to pollution levels above EU limit values
Det europæiske informationssystem for lu6 kvalitet, Airbase, indeholder data om
The European air quality information system
Befolkningudsatforluftforurening
10 op ul a ti on exposed to air pollution P
Tid (år) ozon og kvælstofdioxid.
Time (years)
Mellem 1996 og 2001, var 25–45 % af bybefolkningen eksponeret for partikelkoncentrationer, der oversteg EU-grænseværdien og 20–30 % for ozonkoncentrationer over EU-målsætningsværdien for ozon. Bybefolkningen, for hvilken der kan foretages eksponeringsskøn, steg fra 51 til 103 mio. mennesker over den samme periode.
10 µm or less), ozone and nitrogen dioxide. Between 1996 and 2001, 25–45 % of the urban population was exposed to particulateconcentrations in excess of the EU limit value and 20–30 % to ozone concentrations above the EU target value for ozone.
Pålideligheden af data er steget væsentligt, men data fra perioden 1996–2001 gør det svært at drage faste konklusioner om eksponeringstendenser for både ozon og partikler.
Data reliability has therefore increased substantially, but data between 1996 and 2001 make it difficult to draw firm conclusions on exposure trends for either ozone or particulates.
Portugal Spanien Belgien Irland Østrig Danmark Grækenland EU-15 Frankrig Slovenien Luxembourg Nederlandene Sverige Italien Finland Tyskland Ungarn Det Forenede Kongerige Rumænien Polen Tjekkiet Slovakiet Bulgarien Litauen Letland
Portugal Spain Belgium Ireland Austria Denmark Greece EU-15 France Slovenia Luxembourg Netherlands Sweden Italy Finland Germany Hungary United Kingdom Romania Poland Czech Republic Slovak Republic Bulgaria Lithuania Latvia
Forskel mellem udslip af ozondannere* og målsætningerne i direktivet om nationale lofter eller Göteborg-protokollen(Indekspoint for afstanden mellem udslip og målsætning (lineær fremskrivning))
Gap between emissions of ozone precursors* and National Emission Ceilings Directive or Gothenburg protocol targets.(Index points of distance between emissions and linear target path)
I 2001 er landet på vej til at nå sit mål
In 2001 country is on track to meet its target
I 2001 er landet ikke på vej til at nå sit mål
In 2001 country is not on track to meet its target
* NO x og NMVOC'er
* NO x and NMVOCs
10 hovedsagelig i dele af Europa med et tørt
10 o�en a problem in wet, maritime countries as precipitation is the most effective way of removing aerosol particles from the air.
10 et problem i lande med høj nedbør, idet regn effektivt J erner aerosolpartikler fra lu6 en.
2 exceeding the annual limit value are recorded
2 overstiger den årlige grænseværdi, registreres
10˚ almost exclusively at urban monitoring stations, especially those near heavy road traffic.
Klimaændringer: Bedre bevis på virkninger
Climate change: Growing evidence of impacts
Klimaet forventes at fortsæ e med at ændre sig, globalt og i Europa over de næste 100 år.
The climate is projected to continue changing, globally and in Europe, over the next 100 years.
Der er stigende bevis for klimaændringens indvirkninger på menneskers og økosystemers sundhed, såvel som økonomisk levedygtighed.
Evidence is growing of climate change's impacts on human and ecosystem health as well as economic viability.
Væsentlige reduktioner i udslip af drivhusgasser vil fortsat være påkrævet for at sikre, at Europa opfylder sine kortsigtede mål.
Substantial reductions in emissions of greenhouse gases will be required to ensure that Europe meets its short-term emission targets.
Tiltag for at håndtere de negative virkninger af klimaændringer er også nødvendige.
Adaptation measures to manage the negative impacts of climate change also need to be put into place.
Bekæmpelse af klimaændring er en central miljøprioritering for EU.
Combating climate change is a key environmental priority for the European Union.
Gennemsnitstemperaturen i Europa er steget med 0.95 °C over de sidste 100 år og forventes at stige med så meget som yderligere 6.3 °C i 2100.
The average temperature in Europe has increased by 0.95 °C over the past 100 years and is projected to rise by as much as a further 6.3 °C by 2100.
De. e er i modstrid med EU's mål for at begrænse den langsigtede globale temperaturstigning til 2 °C. Havniveauet stiger også (med op til 20 cm over det sidste århundrede) og forventes at stige yderligere.
This contrasts with the European Union's indicative target of limiting the longterm global temperature increase to 2 °C. Sea levels are also rising (by up to 0.2 m over the past century) and are projected to increase further.
Indvirkninger på gletschere kan også ses, idet isen i alle Europas gletscherregioner, med undtagelse af én, er på tilbagetog (36).
Impacts on glaciers can be seen too, as all of Europe's glacial regions except one are in retreat (36).
Blandt konsekvenserne af klimaændring er økonomiske tab som følge af vejr- og klimarelaterede hændelser, såsom oversvømmelser, orkaner og tørke.
The consequences of climate change include economic losses resulting from weather and climate-related events such as floods, storms and droughts.
I Europa er disse tab steget væsentligt over de sidste 20 år til et gennemsnit på 10 mia. Euro årligt i 1990'erne.
In Europe these losses have increased substantially over the past 20 years to an average of EUR 10 billion in the 1990s.
Antallet af katastrofale vejr- og klimarelaterede hændelser i Europa pr. år fordobledes i løbet af 1990'erne i forhold til 1980'erne hvorimod ikke-klimatiske hændelser, såsom jordskælv forblev konstant.
The number of disastrous weather and climate-related events in Europe per year doubled over the 1990s compared with the previous decade, while non-climatic events such as earthquakes remained constant.
Fire af de fem år med de største økonomiske tab ligger e6 er 1997.
Four of the five years with the largest economic losses have occurred since 1997.
Blandt andre indvirkninger er en stigning på omkring 10 dage i den gennemsnitlige vækstsæson i Europa over de sidste 20 år.
Other impacts include an increase of about ten days in the average growing season in Europe over the past 20 years.
Fremskrivningerne viser dog, at denne positive udvikling i nogle områder kan modvirkes af en øget risiko for vandmangel, som ville skade plantevækst.
However, projections indicate that this positive development may in some areas be counteracted by an increased risk of water shortage, which would harm vegetation.
Disse ændringer i varigheden af vækstsæsonen kan kræve tilpasninger og ændringer i strategierne for landbrugs- og naturbesky. else.
These changes in growing season length may require adaptation measures and changes in agriculture and nature protection strategies.
I Kyoto-protokollen er der sat et mål for nedsæ. else af udslip af drivhusgas fra industrialiserede lande til 5 % under niveauerne i 1990, og det skal nås i perioden 2008–2012.
The Kyoto Protocol has set a target of reducing greenhouse gas emissions from industrialised countries to 5 % below 1990 levels by the period 2008–2012.
En undersøgelse for nyligt bekræ6 er tidligere skøn, at der for at dæmpe klimaændringer på lang sigt er behov for en meget større globale nedsæ. else af udslip (37).
A recent study confirms previous estimates that to mitigate climate change in the longer term much larger global emission reductions would be needed (37).
Flere EU-medlemsstater har fastsat vejledende mål for væsentligt at reducere deres udslip.
Several European Union Member States have set indicative targets for substantially cu�ing their emissions.
For eksempel har Det Forenede Kongerige og Tyskland fastsat mål for reduktioner på 60 % og 30 % (i forhold til 1990-niveauerne), der skal være opfyldt i henholdsvis 2050 og 2030.
For example, the United Kingdom and Germany have reduction targets of 60 % and 30 % (from 1990 levels), to be met by 2050 and 2030 respectively.
Selv om Europa og andre regioner væsentligt reducerer deres udslip af drivhusgasser over de næste par årtier, forventes klimasystemet fortsat at ændre sig over de kommende århundreder.
Even if Europe and other regions substantially reduced their emissions of greenhouse gases over the next few decades the climate system is expected to continue changing over the coming centuries.
De. e skyldes den lange forsinkelse før politikker for reduktion af udslip har en virkning på drivhusgaskoncentrationer og dere6 er på klimaet.
This is due to the long time delay before emission reduction policies have an effect on greenhouse gas concentrations and, in turn, on the climate.
Derfor er der, ud over reduktion af udslip, behov for tilpasning til klimaændringer, ikke kun i udviklingslandene, som er de mest følsomme, men også i Europa.
Therefore, in addition to reducing emissions, adaptation to climate change is increasingly needed, not only in developing countries, which are the most vulnerable, but also in Europe.
Den globale gennemsnitstemperatur er steget med 0.7 (± 0.2) °C over de sidste 100 år og 1990’erne blev det varmeste årti, og 1998, 2002 og 2003 var de varmeste år.
Global average temperature has increased by 0.7 (± 0.2) °C over the past 100 years. The 1990s were the warmest decade in the observational record, and 1998, 2002 and 2003 the ho�est years.
Europa blev opvarmet mere end det globale gennemsnit, med en stigning på 0.95 °C siden 1900.
Europe has warmed more than the global average, with a 0.95 °C increase since 1900.
EU’s mål for begrænsning af stigningen i den globale temperatur til højst 2.0 °C over førindustrialiseringsniveauerne vil sandsynligvis blive overskredet omkring 2050.
The EU target of limiting the global temperature rise to no more than 2.0 °C above pre-industrial levels is likely to be exceeded around 2050.
Indvirkninger af klimaændringer er o6 e ikke bestemt af den årlige gennemsnitstemperatur men af temperaturens variation over året. For eksempel er starten og slutningen på en vækstsæson bestemt af forårs- og e6 erårstemperaturer, hvorimod ændringer i vintertemperatur er vigtige for arters overlevelse.
Impacts of climate change are o�en not determined by the annual average temperature but by seasonal temperature.
Gennemsnitsændring i europæiske gletschere
Average change in European glaciers
Gletschere i alle de europæiske gletscherregioner med undtagelse af Norge er på tilbagetog, svarende til den globale tendens.
Glaciers in all European glacial regions except for Norway are in retreat, consistent with the global trend.
Norske kystgletschere bliver udvidet på grund af øget snefald om vinteren.
Norwegian coastal glaciers are expanding due to increased snowfall in winter.
Fra 1850 til 1970 mistede gletschere i de europæiske alper næsten en tredjedel af deres areal og halvdelen af deres masse.
From 1850 to 1970, glaciers in the European Alps lost approximately one third of their area and one half of their mass.
Siden 1980 er der smeltet yderligere 20–30 % af den resterende is.
Since 1980, another 20–30 % of the remaining ice has been lost.
Det nuværende gletschertilbagetog går hurtigere, end det er sket igennem de sidste 10 000 år.
Current glacier retreat is now reaching levels exceeding those of the last 10 000 years.
Det er meget sandsynligt, at gletschertilbagetoget fortsæ. er.
It is very likely that glacier retreat will continue.
I 2050 vil omkring 75 % af gletscherne i de schweiziske alper sandsynligvis være væk.
By 2050 about 75 % of the glaciers in the Swiss Alps are likely to disappear.
Omfanget af polarisen er også faldende med omkring 0.3 % årligt, en tendens som er blevet registreret i de sidste 25 år (38).
The extent of Arctic sea ice is also decreasing by about 0.3 % per annum, a trend that has been recorded for the past 25 years (38).
* Specifik nettomassebalance (kumulativ): dvs. nettoændringen er gletscherrumfang udtrykt som tilsvarende masse af flydende vand udjævnet over gletscherens overflade (m/år).
* Specific net mass balance (cumulative): i.e. the net change is glacial volume expressed as the equivalent amount of liquid water averaged over the surface of the glacier (m/year).
Ændringer i længden af dyrkningssæsonen
Observed changes in growing season length
0 er ede ændringer i
0 -5 seasonlength(days)
Vækstsæsonen i de fleste områder i Europa er blevet ca. 10 dage længere over de sidste 20 år, og den vil blive endnu længere i fremtiden.
The average annual growing season in most areas of Europe has increased by about 10 days over the past 20 years and will further lengthen in the future.
Grøn biomasse (nåle og blade) af plantevækst steg med 12 %, en indikator for øget plantevækst.
Green biomass (needles and leaves) of vegetation increased by 12 %, an indicator of enhanced plant growth.
Disse positive virkninger af stigende temperatur på plantevækst kan udlignes af en øget risiko for vandmangel, som vil skade plantevæksten.
These positive effects of rising temperature on plant growth may be offset by an increased risk of water shortage that would harm vegetation.
Visse afgrøder og træer har brug for lave temperaturer om vinteren for at udløse knopskydning i foråret.
Some crops and trees need low temperatures in winter to trigger bud bursting in spring.
Disse arter kan ikke længere vokse i områder, hvor vintertemperaturerne bliver for høje. Disse data dækker ikke Frankrig, Italien, Spanien eller Portugal.
These species can no longer grow in areas where winter temperatures are becoming too high.
Landbruget: Indvirkning påbiodiversitet
Agriculture: Impactingbiodiversity
Det Europæiske Miljøagentur (Eurowaternet)
European Environment Agency (Eurowaternet)
Vandforurening: Håndtering af nitratproblemet
Arable land in upstream catchments
Gennemførelse af direktivet Europarådetom naturtyper UNEP/WCMC (World Conservation Monitoring Centre)EEA, CDDA (EEA's indsamling af originaldata)GD for Miljø (direktivet om henholdsvis naturtyper og fugle)
Council of Europe UNEP/WCMC (World Conservation Monitoring Centre)EEA, CDDA (EEA collection of original data)DG Environment (Habitats and Birds Directives)
Fiskefangst uden for sikkerhedsgrænserne
Fish catches outside safe limits
GD for Miljø
Packaging waste generation DG Environment
GD for Miljø
DG Environment
Andel af genvunder emballageaffald
Proportion of packaging waste recycled
Forventede fremskridt i opfyldelsen af Kyotoprotokollens mål
Projected progress towards UNFCCCKyoto Protocol targets DG Environment (EU GHG Monitoring Mechanism)
Vedvarende energi: Lang vej endnu
Sustainable energy: A long way to go
Eurostat,Europa-Kommissionen PRIMES-fremskrivninger
Eurostat,European Commission PRIMES projections
Vedvarende energikilder som en andel af elektricitetsforbruget
Renewable energy sources as a share of electricity consumption
Luftforurening: Eksponering af bybefolkning GD for Miljø (beslutning om Skader sundheden for forureningsniveauer over informationsudveksling), Airbasei byerne EU-grænser Eurostat
Urban population exposure DG Environment (Exchange of Information to pollution levels above EU Decision), Airbase limits Eurostat
UNECE/CLRTAP/EMEPUNFCCCGD for Miljø (EU's overvågningsmekanisme, direktivet om nationale emissionslofter)Eurostat
UNECE/CLRTAP/EMEPUNFCCCDG Environment (EU Monitoring Mechanism, NEC Directive)Eurostat
GD for Miljø (beslutning om informationsudveksling), Airbase, Eurostat
Urban population exposure: DG Environment (Exchange of Information geographical variations Decision), Airbase, Eurostat
Observerede ændringer i varigheden af dyrkningssæsonen
Observed changes in growing season length
Indikatornavn
Indicator name
Link til kerneindikatorerne (ja/nej) (navn)
Link to the Core set of indicators (yes/no)/(Name)
2000 fremskrivning til 2050
2000 projection to 2050 yes Total energy consumption
Sammenligning af stigning i beskæftigelse og arbejdskraftproduktivitet i Europa, Japan og Amerika
Comparison of employment nogrowth and labour productivity of Europe, Japan and America
19 lande
19 countries
2000 (eller seneste data)
2000 (or latest available data) no
Fuglebestande
Rural development spending
12 lande
12 countries
Vandforurening:Håndtering af nitratproblemet
Water pollution: Managing nitrate
24 lande
24 countries
Fredede områder
Nitrate concentrations in groundwater yes Designated areas
Gennemførelse af direktivet om naturtyper
Implementation of the habitats directive
Fiskefangst uden for sikkerhedsgrænserne
 yes Status of marine fish stocks
Status over bestandene af havfisk sk
Fish catches outside safe limits
Zooplanktontæthed
Zooplankton abundance no
Produktion og genvinding af emballageaffald
Packaging waste generation yes Generation and recycling of packaging waste
Produktion og genvinding af emballageaffald
Packaging waste treatment yes Generation and recycling of packaging waste
2001 (2002 for nye 10)
2001 (2002 for New-10)
Produktion og genvinding af emballageaffald
Proportion of packaging waste recycled yes Generation and recycling of packaging waste
2001 fremskrivning til 2010
2001 projection to 2010
Samlet energiforbrug
Projected progress towards yes Projections of greenhouse 22 countries Kyoto Protocol targetsgas emissions and removals and policies and measures yes Total energy consumption
Samlet energiforbrug efter brændstoftype
Total energy consumption by fuel type*
2001 fremskrivning til 2030
2001 projection to 2030
Vedvarende energikilder som en andel af elektricitetsforbruget
Renewable energy sources yes Renewable electricityas a share of electricity consumption*
Transport: Behov for fastsættelse af de samlede omkostninger
Transport: Full cost pricing needed