natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miljømæssige faktorer m.h.t. ulykkestilfældes årsagssammenhæng under skifteholdsarbejde.
Environmental factors in accident causation during shiftwork
Efter en undersøgelse af 111. 6 vil det ses, at man kun sjæl­dent har tillagt miljømæssige faktorer betydning i studierne vedr. ulykkestilfældes årsagssammenhæng.
When Figure 6 is studied it can be seen that environmental factors have rarely been considered important in studies of accident causation.
Variabler, der angives som mellemliggende faktorer i en undersøgelse af relationerne mellem ulykkestilfaelde og skifteholdsarbejde
Vernon believed that an inadequate level of illumination was one of many factors involved in night accident causation.
Studiens forfattere
2.Product­ivity
(b) Tempe­ratur
(e) Mental State
Arbejds­Tilsyn Erfarinr­mønster ger
(c) (d) Work Alcohol Pressure Intake
(d) (e) Spiritus­Psykiske forbrug tilstand
(a) (b) Work Super­Pattern vision
(b) (c) Personlige Arbejds­egenskaber pres
(a) (b) (c) Lighting Temper­Other ature σ >
Data vedi "ARPES ulykkes­
Data on Injury φ w
Personlige faktorer
4.Personal Factors
(a) Arbejds­mønster
(a) (b) (c) Lighting Temper­Other
(e) Psykiske tilstand
(a) (b) Experience Personality era c 4 Φ
(b) (c) (d) Personlige Arbejds­Spiritus­egenskaber Dres forbrug
(c) (d) (e) Work Alcohol Mental Pressure Intake State
(b) :c) Tempera­Andet Ydelse tur
(a) (b) Work Super­Pattern vision ature
* enkeltheder fra sekundaere kilder - rapporter endnu ikke stedfaestet
* details from secondary sources ­ reports as yet not located.
Det er interessant, at alle studier med henvisninger til be lysningen som en vigtig faktor m.h.t. ulykkestilfælde og skifteholdsarbejde blev udført i eller før 1920'erne. Dette tyder på, at belysningen nu har nået så hensigtsmæssige niveauer, at andre vigtigere faktorer er involveret i de fleste tilfælde, hvor ulykkestilfælde finder sted.
It is interesting that studies which mention illumination as an important factor in relation to accidents and shiftwork, were all carried out in or before the 1920's, It is suggested that lighting has now reached adequate levels so that in most cases where accidents occur there are other more important factors involved. Bjerner et. al.
(1955), at der måske sker flere fejl om natten
(1955) in their studies of errors recorded when reading gas metres, mentioned that perhaps errors were higher at night becuase of poorer illumination.
32 på grund af dårligere belysning. De afviste dog dette som en mulighed, fordi de fleste fejl altid skete kl. 03.00, som ikke var en nævneværdigt mørkere tid på natten end andre nattetimer.
Tbey rejected this as a possiblility, however, because most errors consistently occurred at 3.00 am, not a noticeably darker time of night than other night hours.
Der var ingen iøjnefaldende sæsonmæssige variationer i denne studie, der udførtes i Sverige, hvor mørke- og lysniveauer er afhængige af sæson- så vel som døgnmæssige ændringer. Konklusionen var derfor, at belysningen ikke var en vigtig faktor i dette tilfælde.
There was no noticeable seasonable variation in this study, which was carried out in Sweden where dark and light levels depend on seasonal as well as diurnal changes, so it was concluded that illumination was not, in this case, an important factor.
Mindre indlysende faktorer end belysningens intensitet kan eventuelt være af betydning m.h.t. ulykkestilfældenes årsagssammenhæng om natten. Surry (1969) nævner f.eks. aspekter af belysningen, så som kontrast, flimren, blændende lys og farve som årsagssammenhænge, der kan være vigtige for visse ulykkes tilfælde.
Factors less obvious than lighting intensity may now be important in accident causation at night, for example Surry (1969) mentions aspects of lighting such as contrast, flicker, glare and colour causation which may be important in certain instances of accident causation.
(b) Forkert temperatur er blevet undersøgt som en variabel i præstationsprøver på laboratorier, men man fandt kun ubetydelige henvisninger hertil i relation til skifteholdsarbejde og ulykkestilfælde.
Inadequate temperature has been investigated as a variable in laboratory performance tests but little reference could be found to it in relation to shiftwork and accidents.
Vernon (1923) har måske udført den mest detaljerede studie af denne miljømæssige faktor.
Vernon (1923) has perhaps made the most detailed study of this environmental factor.
I sin studie på en ammunitionsfabrik fandt han, at ulykkestilfældene udviste et minimum ved 19,5 C, og at de steg hurtigt ved lavere og højere temperaturer.
In his study at a munitions factory he found accidents to be at a minimum at 19.5°C,and to increase rapidly at lower and higher temperatures.
De var 35% højere ved 11 C og 23% højere ved 25 C. Stigningen i ulykkestilfældene ved høje temperaturer var langt større for mænd (39%) end for kvinder (7%), måske fordi mændene var beskæftiget med mere anstrengende arbejde.
They were 35% higher at 11° C and 23% more numerous at 25° C. The increase of accidents at high temperatures was much higher for men (39%) than for women (7%) perhaps because the men were engaged in heavier work.
Det kan være, at temperaturen var specielt vigtig i dette eksempel på grund af de andre angivne faktorer som f.eks. lang arbejdstid (48- og 6l-timers uge), og arbejderne kan således have været specielt følsomme over for yderligere stressorer.
Temperature may have appeared particularly important in this example because of the other factors cited such as long working hours (48 and 61 hour weeks), so workers may have been particularly vulnerable to an extra stressor.
I en studie vedr. boringsarbejder i Sahara fandt Mouton (I960, citeret af Carpentier & Cazamien, 1977), at der var en bedring i ulykkestilfældenes antal om natten og i vintermånederne på grund af de køligere temperaturer på disse tidspunkter. Den omgivende temperatur er ikke blevet, omtalt Page 67
Mouton (1960, cited by Carpentier & Cazamien, 1977) found in a study of drilling operations in the Sahara that there was an improvement in the accident rate during the night and the winter months because of the cooler temperatures at this time. Environmental temperature has not been mentioned as an important factor in accident causation in shiftwork in recent reviews (Harrington, 1978, neglects it completely while Carpentier and Cazamien (1977) mention it only briefly). This may be because better ventilation, heating systems and air conditioning Page 60
33 som en vigtig faktor m.h.t. ulykkestilfældenes årsagssammenhæng i senere undersøgelser (Harrington, 1978, ignorerer det te fuldstændigt, mens Carpentier & Cazamien (1977) kun kort nævner dette). Det kan skyldes, at bedre ventilation, varme systemer og luftkonditionering på arbejdspladserne nu gør alt dette til mindre vigtige variabler end tidligere under f.eks. krigsårene, da Vernons arbejde blev udført. (c) Almindelige miljømæssige forhold bør anses for at være vigtige m.h.t. ulykkestilfældes årsagssammenhæng, men litteraturen vedr. ulykkestilfælde og skifteholdsarbejde har ikke mange henvisninger hertil.
General environmental conditions would seem to be important in accident causation although little mention has been made in the literature on accidents and shiftwork.
Disse faktorer ignoreres måske, fordi de menes at have samme indflydelse på dag- og natskiftene.
Perhaps such factors are ignored because they are assumed to affect day and night shifts equally.
I tilfælde med kontinuerlig drift, f.eks. på jern- og stålværker o.s.v., løber man måske flere risikoer under den rutinemæssige vedligeholdelse af maskinerne, når man vægrer sig ved at standse disse, medmindre det er absolut nødvendigt.
Where continuous production is carried out, e.g. in iron and steel mills, glassworks etc. there may be more risks taken in routine machine maintenance, when there is reluctance to shutdown machinery unless absolutely essential.
I en interessant nyere studie blev vejret angivet som et vigtigt aspekt af ulykkes tilfældenes årsagssammenhæng (Harlfinger og Jendritzsky, 1976).
In an interesting recent study the weather was suggested to be an important aspect of accident causation (Harlfinger and Jendritzsky, 1976).
Varme vinde og fugtige vejrforhold mentes at være specielt tilbøjelige til at forårsage ulykkestilfælde.
Warm wind and humid conditions were seen as being particularly likely to cause accidents.
Man undersøgte 36.547 automobilulykker i forbindelse med analyser af vejrberetninger.
36,547 car accidents were studied in conjunction with analyses of weather reports.
Harlfinger et al. fandt, at der faktisk var en markeret stigning i ulykkestilfældene under varme og fugtige vejrforhold, specielt varm luft og tordenvejr under hedebølger i årene 1971 til 1974 i Tyskland. Dersom dette for hold blev etableret for andre lande, kunne det eventuelt reducere farer, hvis meldinger om ulykkestilfælde blev transmitteret sammen med vejrmeldingerne!
Harlfinger et al found that there was indeed a striking increase in accidents during s.w. weather conditions especially warm air and heat thunderstorms for the year 1971 to 1974 in Germany.
Carpentier og Cazamien (1977) nævner også den større risiko for problemer, når instruktioner videregives fra det ene skift til det andet.
Carpentier and Cazamien Q.977) also mention the increased risk of problems when communicating instructions from one shift to another.
Som understøttelse af denne hypotese henviser de til kendsgerningen, at ulykkestilfælde er til bøjelige til at være hyppigere ved skiftets begyndelse.
They cite the fact that accidents tend to be more frequent at the start of the shift to support this hypothesis.
(Det bør dog bemærkes, at selv om denne kendsgerning også er blevet anvendt til at understøtte hypoteser om spiritusforbrug
(Although it must be noted that this fact has also been used to support hypotheses of alcohol intake prior to shifts and an over-arousal hypothesis, it should be viewed with caution).
34 før skiftene og en hypotese om overdreven årvågenhed, må dette tages med et vist forbehold). Almindelige miljømæssige forhold er ikke blevet indgående undersøgt ud fra skifteholdsarbejde og ulykkestilfælde.
General environmental conditions have not been studied in great detail in the context of shiftwork and accidents; perhaps this is an area deserving further attention in the future.
Produktivitet som en faktor med indflydelse på ulykkestilfælde under skifteholdsarbejde.
Productivity as a Factor Influencing Accidents During Shiftwork.
Vernon (1923) nævner, at "produktionshastigheden er en accepte ret faktor i forbindelse med ulykkestilfældes årsagssammenhæng".
Vernon (1923) mentions that 'a recognized factor in accident causation is the speed of production'.
I hans studie for Udvalget for Våbenfabriksarbejderes Sundhed og Sikker hed i 1918 lagde han betydeligt eftertryk på denne faktor.
In his study for the Health and Safety of Munitions Workers Committee in 1918 he laid considerable emphasis on this factor.
En anden studie, indberettet i 1922 til Styrelsen for Træthed i Industrien, dækkede ulykkestilfældenes udbredelse og produktivitet.
Another study reported in 1922 by the Industrial Fatigue Research Board investigated accident rate and productivity.
Under dag skiftet lå produktivitet og ulykkestilfældenes antal næsten parallelt med hinanden; i begge tilfælde var højdepunktet kl. 11.00 og kl. 14.00 - 15.00, mens mønstret var et helt andet under natskiftet.
During the day shift productivity and the accident rate almost paralleled one another, a peak appearing in both at 11.00 am and 23 pm.
Antallet af ulykkestilfælde faldt i løbet af hele natten, hvorimod ydelsen steg indtil kl. 06.00, for herefter at vise en betydelig nedgang.
However, the pattern during the night shift was quite different; the accident rate fell throughout the night
Vernon (1923) kommenterede, at "selv om produktionshastigheden må have påvirket ulykkestilfældenes frekvens under natskiftet, var påvirkningen heraf imidlertid næsten helt igennem overskygget af en anden faktor".
31 while output rose until 6,00 am and then fell considerably. Vernon (1923) commented that during the night shift 'although speed of production must have affected the accident frequency, its influence was, however, almost entirely swamped by some other factor'.
Det foreslås, at en psykisk faktor er ansvar lig for denne virkning under natskiftet.
A psychical factor is suggested to be responsible for this effect during the night shift.
En nyere studierække (Godimus, Frimat, Cantineau, 1977) nåede til en lignende konklusion.
A more recent group of studies (fGodimus, Frimat, Cantineau, 1977) came to very similar conclusion.
Ulykkestilfælde under natskiftet var mindre hyppige, og de havde tendens til at være mere almindelige ved begyndelsen af et skift end i slutningen heraf.
Accidents during the nightshift were less frequent and they tended to be commoner at the beginning than at the end of the shift.
Disse forfattere mente, at skifteholdsarbejde ikke kunne belastes med at være hovedårsagen til ulykkestilfældene, idet den menneskelige faktor ville blive under streget alt for meget herigennem.
These authors felt that shiftwork could not be incriminated as the main cause of accidents as this would emphasise the human factor over much.
Wyatt og Marriot (1953) kommer også kort ind på ydelsen, idet deres studier henviser til, at den samlede ydelse om dagen var en smule højere end ydelsen om natten.
Wyatt and Marriot (1953) also discuss output briefly, finding that in their study overall output during the day was slightly higher than output at night.
AT de 150 adspurgte arbejdere mente 68%, at de arbejdede bedre om dagen og kun 11% erklærede,
Of the 150 workers questioned, 68% felt that they worked better during the day, only 11% reporting that they felt their output to be higher at night.
Studien fandt ingen forskelle mellem ulykkestilfældenes antal om dagen og om natten under en nærmere undersøgelse af 13-962 ulykkestilfælde på 5 fabrikker.
In this study no difference was found between day and night accident rates when 13,962 accident records from 5 factories were studied.
Det er muligt, at den nedsatte ydelse om natten eventuelt fører til færre ulykkestilfælde, mens de indberettede højere træthedsniveauer måske har en opvejende virkning m.h.t. at få ulykkestilfældene til at stige.
It is possible that the reduced output at night would lead towards lower levels of accidents while the higher levels of fatigue reported would have a compensatory effect in increasing accidents.
Wyatt og Marriot er ude af stand til at foreslå en løsning til tolkningen af deres data vedr. ulykkestilfælde og skifteholdsarbejde.
Wyatt and Marriot offer no clues concerning the interpretation of their data on accidents and shiftwork.
I Frankrig studerede Andlauer og Metz (1955) ulykkestilfældene på forskellige skift, og selv om antallet af arbejdere og produktionen var nogenlunde ens på hvert skift, fandt de, at an tallet af ulykkestilfælde var betydeligt lavere på natskiftet.
Andlauer and Metz C1955) in France studied accidents on different shifts, finding that although the percentage of people and production were fairly equal on each shift, that the amount of accidents was significantly lower on the night shift.
Disse forfattere sluttede, at de ubetydelige variationer i produktionen ikke kunne forklares med arbejdsulykkernes hyppighed, og de månedlige variationer i ulykkestilfældene kunne heller ikke forklares af variationerne i produktionens omfang.
These authors found that the slight variations in production could not be explained by the frequency of accidents at work nor could the monthly variations in accidents be explained by variations in the extent of production.
Ligesom Vernon mente disse forfattere, at forklaringen på variationer ne i ulykkestilfældene snarere var psykologisk.
These authors feel, as did Vernon, that a more psychological explanation of the variations in accidents is appropriate.
Omend andre arbejdere har drøftet produktivitet i relation til ulykkestilfældes årsagssammenhæng, har de været tilbøjelige til at henføre dette til arbejdspres.
Although other workers have discussed productivity in relation to accident causation they have tended to view it as work pressure.
Denne angrebsmåde indebærer, at man ikke ser på produktionstallene for en specifik industrigren, men på de implicerede arbejderes subjektive følelser.
This approach involves looking not at the figures of output for any specific industry, but at the subjective feelings of the workers involved.
Disse studier er medtaget i afsnit 4 (c).
These studies are included in section 4(c).
(a) Arbejdsmønster.
Ca) Work Pattern.
I en tidlig studie (1910) rapporterede Abersdorff, at statistikkerne for de fleste industrigrene viste færre ulykkestilfælde under natskiftet.
Abersdorff reported in an early study (1910) that statistics for most industries showed a lower incidence of accidents during the
Blandt andre faktorer mente han, dette skyldtes, at der var mindre trængsel og færre afbrydelser, mindre materialetransport og en mere afslappet arbejdshastighed om natten. Chaney og Hanna (1918) henviser til lignende faktorer med relation
32 night shift, This, he thought, was due, among other factors, to there being less crowding and interruption, less transport of material and a more leisurely work pace at night.
Denne sidste faktor blev også nævnt i en studie af ARPES (1979) vedr. stålfabrikker i Italien, hvor man atter fandt, at der var færre ulykkestilfælde under nat- end under dagskiftene.
This last factor was also mentioned in a study by ARPES* (1979) on a steel works in Italy where again fewer accidents were found at night than on the day shifts.
Selvom denne rapport kun indeholder få konkrete data, var det forskernes almindelige indtryk, "at produktionen om natten foregår helt igen nem regulært, takket være en direkte interesse for deres ved kommende (d.v.s. arbejdernes) i at reducere forstyrrelser og afbrydelser til et minimum".
Although the amount of hard data in this report is minimal the general impression gained by the researchers was 'that night time production goes on quite regularly due to direct interest on their (i.e. the workers) part to reduce extraordinary and burdensome interventions to a minimum'.
Implikationen er, at mange industrigrene med skifteholdsarbejde enten udfører helt andet arbejde om natten eller at de implicerede mennesker på natskiftene med fuldt overlæg forsøger at reducere opgaverne med store årvågenhedskrav.
The implication is that in many industries where shiftwork is undertaken either explicitly different work is done at night or, that the people involved in the night shift try, very deliberately, to reduce incidents which demand a high level of alertness.
Det er måske delvis grunden til de ofte rapporterede færre ulykkestilfælde under natskiftet.
This may account partly for the frequently reported lower level of accidents during the night shift.
Det udførte arbejdes art vil ganske klart påvirke muligheden for ulykkestilfælde på de forskellige tidspunkter i døgnet.
The nature of the work being undertaken will clearly affect the likelihood of accidents during different times of day.
Et ensformigt arbejde f.eks., som ikke kræver megen bevægelse men derimod megen intens årvågenhed, vil afspejle arbejderens træthed tydeligere end et fysisk aktivt eller måske endog psykisk krævende job.
For example, a monotonous task requiring little action but high levels of vigilance will reflect operator fatigue more clearly than a physically active or even perhaps a mentally demanding job.
Et fysisk aktivt job kan næsten udføres automatisk - Andlauer og Metz (1955) understregede dette og foreslog, at størstedelen af arbejdet om natten muligvis blev udført i en sådan "automatisk" tilstand.
A physically active job can be done almost automatically ï­ Andlauer and Metz (1955) pointed this out, suggesting that most night work was probably carried out in this 'automatic' state.
Et psykisk krævende job derimod virker således, at det udskyder træthedsvirkningerne på arbejderen.
A mentally demanding job, on the other hand, will have the effect of postponing operator fatigue effects.
Mastertons studie vedr. turnuskandidater viser, hvorledes trættende virkninger af søvnmangel eller natarbejde kan udlignes.
Masterton's study of hospital interns demonstrated the way In which fatiguing effects of sleep deprivation or night work could be off­set.
I sin rapport (1965) fra den medicinske verden vedr. virkningerne af
In this report Masterton Q.965) quotes a nice example from the medical world of the effects of job boredom on efficiency: "The surgeon does not fall asleep while operating, but the equally tired assistant sometimes 'nods off' while holding a retractor, though, if then asked to continue the operation himself immediately wakes up and is apparently efficient."
Kogi og Ohta (1975) fandt, at disse kritiske hændelser som oftest finder sted mellem midnat og kl. 06.00.
33 circadian rhythms of alertness, Kogi and Ohta (1975) found that these critical incidents occurred most frequently between midnight and 6.00 am.
Forfatterne citerer andre og erklærer, "at Hashimoto og hans kolleger (1964a, 1964b og 1965) har etableret, at lokomotivkørsel eventuelt kan producere en kontinuerlig nedgang i hjernens funktionsniveauer i modsætning til automobil- eller sporvognskørsel".
These authors quote others saying 'Hashimoto and his co workers (1964a, 1964b and 1965) and Kogi (1968) have established that driving a locomotive is liable to produce a continued decline of cerebral functional levels unlike the driving of an automobile or electric railcar'.
Efter resultaterne af et spørgeskema for motorvejbilister at dømme (Prokop og Prokop, 1955) ser det ud til, at bilister også er udsat for en ret betydelig risiko for at falde i søvn ved rattet, specielt først på eftermiddagen og meget tidligt om morgenen.
However, judging by the results of a questionnaire administered to motorway drivers, (Prokop and Prokop, 1955) it seems that car drivers are also in a considerable amount of danger from falling asleep at the wheel especially in the early afternoon and early hours of the morning.
Ifølge en studie på et flamsk el-værk, i hvilken Haumont og Gobert (1980) deltog som observatører, viste det sig, at det var langt nemmere at udføre fysisk end psykisk arbejde under natskiftet.
Haumont and Gobert C1980) from their participant observation study in a Flemish power station found that it was much easier to carry out physical than mental work when on the night shift.
Industrigrenene med traditionel anvendelse af skifteholdsarbejde har været minedrift, tekstil, samt andre produktionsindustrigrene, i hvilke størstedelen af arbejdsstyrken sandsynligvis er beskæftiget med manuelt snarere end psykisk arbejde.
The industries which have traditionally involved night work have been mining, textiles and other production industries where the greater part of the workforce have, probably, been involved in manual rather than mental work.
Det kan måske delvis forklare, hvorfor laboratoriestudier og studier, der måler fejl under prøver i marken, som omfatter årvågenhed, har etableret nedsat præstation og hyppigere fejl om natten, mens ulykkestilfældenes antal har vist sig at være mindre om natten i industrigrene med tilsyneladende samme form for arbejde døgnet rundt. Sergean (1971) advarer mod generaliseringer fra den ene
This may explain in part why laboratory studies and studies measuring errors in a fieldwork test involving vigilance have found lower performance and more frequent errors at night whereas accident rates in industries where ostensibly the same work is being carried out throughout the 24 hours have shown less accidents at night.
38 arbejdsplads til den anden. Vedkommende arbejdsopgaver er, som han siger, ofte meget varierende, og de relevante færdigheder bliver højst sandsynligt påvirket af forskellige cirkadiske rytmer.
Sergean (1971) warns against making generalisations from one work place to another; the tasks involved, as he says, are often very different and the skills involved on each are likely to be influenced by different circadian cycles.