natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Generelle økonomiske og sociale faktorer, der er afgørende for udviklingen
Member States, the development of the new forms of work organisation was influenced by a range of overall factors which are directly related to the economic and social situation and their of the countries concerned possible to distinguish development.
I alle EF-landene blev udviklingen af nye arbejdsorganisationsformer påvirket af en række fælles faktorer, som er direkte for bundet med den økonomiske og sociale situation i de pågældende lande og disse landes udvikling.
It is two main types of, factor those which favoured or encouraged the development of and those which new forms process.
Der er en række fælles faktorer, som findes i de enkelte landß, nemlig:
There is a range of favourable factors which are present in all of the individual countries.
(a) Uddannelse
Education
I kraft af at adgangen til uddannelse blev muliggjort og blev lettere for flere og flere grupper af befolkningen, og at man samtidig generelt brugte mere tid på uddannelsen, kom uddannelserne op på et højere og højere niveau, og dette medførte, at der opstod nye individuelle adfærdsmønstre.
Since access to education was made possible and more and more sections of the easier for population and the amount of time generally spent on education simultaneously increased, this resulted in a continuing rise in the standard of education, which in turn
Dette blev under støttet gennem et betydeligt større informationsudbud, først og fremmest fra de offentlige og private medier såsom aviser, tidsskrifter, radio og fjernsyn.
This is reflected in a sharpened and increased social and political awareness for greater and is accompanied by the striving i.ndependence in shaping oners private and work- ing
Samtidig med at uddannelsesniveauet generelt er blevet højere stilledes der større krav til uddannelserne inden for de enkelte fag, og mange arbejdstagere blev herigennem op-
This is supported by a considerable increase in information by the the supply of private media public and such as newspapers, magazines, radio and television.
Det bør bemærkes, at det at den skolepligtige alder blev hævet gjorde, at unge menneskers indtræden i erhverslivet blev forsinket betydeligt.
It should be school-leaving out that the raising deJ-ayed considerably age the entry of young people into working life.
Dette resulterede i en stærkt faldende erhvervsfrekvens for unge mennesker, som blev yderligere forværret på grund af den økonomiske udvikling igennem de sidste ti år.
This results in a sharp decrease in the earnings quota of young worse by the people which developments economic was made even of the past decade.
At erhvervsuddannelsesniveauet er højere samt at de unge mennesker, der senere får arbejde, generelt er mere modne, gør det så meget mere klart for disse personer, at deres arbejdssituation er kommet bagud i forhold til det medarbejderne kunne præstere med hensyn til arbejdsindhold, arbejdsorganisation og kvalifikationer.
The rise in the professional education, coupled level of generally with the greater maturity of employment later, makes it young people entering aI1 the more,elear to these people that the work situation lags behind what the employees could achieve in terms of work organisat_ ion job content, qualifications and the
(b) Nye værdi skalaer
1evel of required.
I alle de industrialiserede lande er der i de senere år sket en ændring med hensyn til værdisystemerne.
Scales fn recent years,and to some extent still today,a shift in value systems has been taking place in all of the industrial ised countries
Det gør sig til dels også gældende i vore dage.
Up to the end of the sixties, people had a,,quantitative view of
Dette har generelt medført, at de kvalitative aspekter af tilværelsen og arbejdet kom i første række.
happiness hras defined mainly in terms of technical progress and the resulting material
Denne ændring i værdierne ses navnlig inden for følgende områder:
The quantitative level of the population income of a the European of
På lignende vis er der nu udover forholdsmodellerne, der fortrinsvis er baseret på konkurrenceelementet, nu ved at fremkomme nye modeller, der er baseret på, at man har en forpligtelse over for samfundet og at den enkelte integreres i en samfunds gruppe.
This shift in values is reflected particularly in the following areas: the traditional authority-oriented modeLs which were based on subservience and obedience were replaced by models which were self-reliance and self-realisation.
Rent konkret har de, der beskæftiger sig med teorien om kring virksomhedsøkonomi, og de der i praksis beskæftiger sig med personaleforhold i virksomhederne nu erkendt, at den tayloristi ske ide om at opdele arbejdsprocessen i mange små og ofte meningsløse arbejdsopgaver, er forældet.
based on Similarly, in addition to the relationship models,based mainly on competitiveness, new models are now emerging based on social obligations and the integration of the individual into a social group.
Dette er måske ikke til fulde blevet ført ud i praksis, men alene det at man er opmærksom på det viser, at man ser på arbejdet på en anden måde.
fn concrete terms, it is now accepted by those concerned with the theory of industrial personnel with
F.eks. har den stigende interesse i at erstatte lønsystemer, der er baseret på den enkelte og dennes personlige ydelse, med lønsystemer, der bygger på gruppebegrebet, allerede resulteret i nye måder at tilrettelægge arbejdet på.
Taytorist idea of economy and those dealing matters in firms,that the dividing the work process into a series of often meaningless tasksris very sma11, 'obsotete.
Det skal også påpeges, at den stigende "demokratisering" af tilværelsen har gjort, at folk er blevet mere opmærksomme på de problemer, der er forbundet med at arbejde.
This may not be fully translated into real-isation practice, but the awareness alone of this fact proves that there is a new attitude to work.
Demokratiseringen af det politiske liv, som først og fremmest også skete, fordi befolkningerne inden for EF nærmede sig hinanden, efterfulgtes af bestræbelser på at få mere demokrati på arbejdspladsen og i økonomien.
Thus, for example, the increasing interest in replacing salary individual- and his systems personal based on the performance with systems based on the group concept has already led to new work organisation.
Dette har medført, at kedeligt og monotont arbejde i højere og højere grad forkastes, og at man kræver arbejde, som i videre udstrækning giver mulighed for personlig udvikling.
It should also ildemocrat- formsof be pointed out that the increased isation" of life of work-related ion of political has made people more aware problems. The democratisat- Iife, one of the principal of which was the growing together of causes people within the
EF-landene tiLhører de 15% af verdens befoLkning, der disponerer over 60% af verdens indkomster.
Community, is now to achieve a being greater followed by efforts democratisation of work and economic
Lernet bliver overflyttet til en bredere sammenhæng, nemLig de økonomiske relationer meLlem de industrialiserede Lande og udviklingslandene.
The rise in the standard reduces social inequalities, but shifts the problem into the wider context of the economic relations between the industrialised countries and the developing countries.
Ganske vist har indvandringen, som i de seneste år er taget betydeligt tiL i flere EF-lande, af spejlet tydelige forskelle på Levestandarden bLandt de for skellige Lønmodtagergrupper , navnlig forskellen mellem ud lændinge og indfødte.
Community, has shown up clear differences in the living standards of various categories of employee, especially the difference between foreign and native employees.
Dette har fået mange til at indse, at dette til trods for at den materielle levestandard statistisk og generelt er steget, ikke altid ledsages af en for bedring af alles levevilkår.
This has made many people realise that although the material standard of living has risen statistically and in general was not always terms, this a qualitive accompanied by improvement in
Og netop denne konflikt er en af årsagerne til den stigende interesse for problemer for bundet med arbejdsmiljøet.
And it is precisely this conflict which is one of the causes of the groüring interest in problems re1 ated to the working e n v i r on ment
Økonomiske faktorer
Factors tors
Det er interessant at se, at spørgsmålet vedr. forbedring af arbejdsviLkårene netop opstod i en tid med relativt set økonomisk vækst. Det ser næsten ud som om, at forudsætningen for at kunne nære forventninger til kvalitative forbedringer er gode økonomiske betingelser, men at dette i sig selv formentlig ikke er forklaring nok.
It is interesting to observe that the subject of improvement in working conditions came up during a time of economic growth.
- 13 - ved at forbedre arbejdsvilkårene.
13 ade quate exp I anati on for them.
I takt med at økonomien i stadig stigende grad er blevet mere international og koncentreret, har virk somhedernes struktur også ændret sig i retning af en central beslutningsproces.
It i s fair to the say , that strong trong economi c growth of the sixties and meanS seventies,created the necessary for investments in the area of changes in the structure and organisation of work
Grunden til at spørgsmålet om livskvaliteten på arbejdspladsen har vundet så stærkt gehør i samfundet er, at det her drejer sig om at bringe de to parter sammen, og specielt at styrke kommunikationen mellem overordnede og underordnede.
The idea of a relatively free exchange of goods which is, after alt, the the creation ba"i" for t s common of the
Nogle faktorer kan betragtes som hindringer for udviklingen af nye former for arbejdsorganisation.
, contributed to a situation where suppl ier s were competing, not only in terms of price, but also simultaneously, in terms of product f l e x ibi l it y and adaptation aS to the market hrel l
Selv om det er vanskeligt at pege på bestemte faktorer, der udelukkende virker i negativ retning, lige så vel som det er forkert at betragte ovennævnte positive faktorer udelukkende som positive, kan man alligevel nævne nogle af disse relativt set hæmmende faktorer.
This competitive pressure is reflected in increased productivity requirements, which, as far as the workers are concerned, means the same thi ng as an intensification of the demands made on them.
I de lande, hvor man i den økonomisske politik og socialpolitiken ligger hovedvægten på at bevare arbejdspladser, gjorde man ikke meget for at forbedre arbejdsmiljøet.
This intensification can be only parti all v compensated for by money.
Livskvaliteten på arbejdspladsen led til fordel for stabile arbejdspladser.
The rest of t he motivation necessary can only be produced by improving working c on d i t ion s
Dette mindskede i høj grad interessen for nye arbejdsorganisationsformer, navnlig blandt fagforeningerne, og det betød, at det først var på et meget sent tidspunkt, at disse ideer blev taget op på et bredt grundlag. Som yderligere hæmmende faktor kom mer vel så,at nye arbejdsorganisationsformer ikke kan udarbejdes som generelle retningslinier, men at de i stedet er orienteret mod bestemte situationer, og det er grunden til, at det er meget vanskeligt at anvende de løsninger man kom mer frem til.
As the economy has become increasingly inter- nationalised and concentrated, the structures of firms have changed towards a centralisation of deci s ion-making pourer .
Et andet negativt aspekt er, at der inden for udvikling og indførelse af nye arbejdsorganisationsformer så godt som ingen uddannelsesmuligheder findes.
Some factors can be seen as obstacles to the development of the new forms orms of urork organi sat-
- 14 - for såvel ledelsen som for fagforeningerne. For begge parter kan man konstatere, at der generelt ikke er nok uddannelsesmuligheder.
L4 specific which have a purely negative factors just as effect, it is wrong to regard the entirely above-mentioned favourable factors as positive, nevertheless some of these rather obstructive factors can be mentioned.
Følgelig ved de personer, der er direkte konfronteret med disse problemer, of te kun meget lidt, hvilket i høj grad har en hæmmende virkning for så vidt angår deres indstilling til varige ændringer.
In countries where the main emphasis of economic jobs, anrl soei al poli e;rwason maintaining
Endelig har nedgangen i den økonomiske vækst siden 1973 mindsket in teressen for nye måder at tilrettelægge arbejdet på. På den ene side set har den økonomiske krise fremskyndet specialisering og rationalisering, som ofte skaber behov for at omstrukturere arbejdet.
1ittle attention to improving the work was paid quality of context.
På den anden side set har dette ofte en negativ indvirkning på antallet af arbejdspladser.
The life at work in suffered greatly the cause of job stability.
Forståeligt nok drager man ofte hurtigt den konklusion, at nye arbejdsorganisationsformer er grunden til at der bliver færre arbejdspladser.
This reduced the interest in the new form of work organisation, especially among the unions, and meant that it was only at a late stage that these ideas were taken up on widespread new forms basis. of a that
Og lige så forståeligt er det, at de der bliver berørt af de nye arbejdsorganisationsformer i disse tilfælde er knap så begejstrede.
Another hindering factor is work organisation cannot be developed as general models, but are always related to specific situations, which is why it is very difficult to apply the solutions found.
De berørte parters indflydelse
This applies to both management and the unions.
Da de imidlertid er af den opfattelse, at arbejdsmarkedets parter fortsat har hovedansvaret på dette område, mente de, at deres rolle primært var at opbygge nogle lovmæssige rammer inden for hvilke man kunne styrke og fremme de initiativer, som arbejdsmarkedets parter gerne så realiseret med hensyn til at forbedre a rbe j dsf orho Idene .
As who are directly is a general lack of a result, the people with these problems confronted know which greatly inhibits their very 1itt1e, preparedness for any lasting changes.
De enkelte foranstalt ninger er opstillet i nedenstående:
Finally, the decline in economic growth since l-973 has reduced interest in new ways of organising work.
Lovgivning
number of
- 15 - ridiske rammer for lønforhandlinger mellem parterne på arbejdsmarkedet.
15 for the reduction in job number s
På det seneste er arbejdsvilkårene kom met til og har i stigende grad fået betydning.
And, understandably, the affected for the new forms enthusiasm of those work organisation of is somewhat restrained in such cases.
I de seneste år har man end videre indført foranstaltninger for at styrke medarbejderindflydelsen på den menige arbejders niveau og på bestyrelsesniveau.
L ggyergnglls_etg_Eerlreegsle since the governments and parliaments have seventies, playing an been increasingly important rore in aLr areas rerated to the humanisation of work.
De enkelte EF-lande har imidlertid påtaget sig dennevrolle med forskellige grader af engagement, som følgende sammendrag viser: i Forbundsrepublikken Tyskland giver Betriebsver fassungsgesetz, eller loven cm selskaber, først og fremmest medarbejder nes ret ti l at tage del i alle spørgsmål vedr. arbejdspladserne, arbejdstilrettelæggelse og arbejdsmiljøet.
However, since in their view the in this area lies with the sociar main responsibility partners, they saw their role chiefly as creating a legal framework to stimulate and the desired initiatives encourage partners by the social in the area of work human- isati-on.
I Holland har staten ligeledes i høj grad haft tendens til at formalisere disse spørgsmål og udstede regulativer om arbejdsvilkår.
Recently, working conditions have been added and have become increasingty important.
I Danmark tager staten ligeledes mange initiativer, navnlig med hensyn til medarbejdermedindflydelse.
The purpose of these regulations is essentially to secure legally the material environment working (safety and the hearth of the and hygiene employees procedures at work) and to set up for the enforcement of the regulations.
I andre lande beskæftiger staten sig knap så meget med lov givning inden for dette område.
In recent years, measures to encourage worker participation at shop floor level and at board revel have been added.
Her opfordres arbejdsmarkedets parter simpelt hen til at sammensætte organer, som skal beskæftige sig med spørgsmålet om forbedring af arbejds forholdene og hvorledes det skal gennemføres i praksis. Dis-
Community have embraced this role with differing degrees of committment, as the folrowing summary shows: in the
- l o se organer kan derefter optræde på virksomhedsniveau
The works council must only adopt changes in these areas ifrrthe accepted findings of labour sciencerr do them.
(som f.eks. i Frankrig, hvor man har udvalg vedr. sundhed og sikkerhed) eller på landsplan (som f.eks. i Belgien koordinationsudvalgene vedr. lønforhandlinger på lands plan).
The definition of this somewhat concept has caused considerable difficulties in the application of this legal rule in the area of work organisation.
I denne forbindelse skal også nævnes den tresidede styrelsesgruppe vedr. jobtilfredshed, der er blevet ned sat i Storbritannien.
State has shown a strong tendency to formalise matters and issue regulations in the area of working conditions.
Fagforeningerne, arbejdsgiverorga nisationerne og staten er repræsenteret i denne gruppe.
ment, especially in the area of worker
Italien,hvor staten praktisk talt ikke har nogen indflydelse inden for dette område, d.v.s. der findes ingen regulativer vedr. arbejdsvilkår eller love, der styrer forholdet mellem parterne på arbejdsmarkedet.
France, the comm- ittees for factory hygiene and work safety) or at national
Statens indflydelse føles kun indirekte i de forholdsvis mange statsejede virksomheder.
(such leveI äs, in ing committees
I alle landene udgør lov givningen imidlertid kun generelle rammer,og ansvaret for at gennemføre den i praksis overlades til arbejdsmarkedets par ter.
BeIgium, the co-ordinat- pay negotiations). In on national connection, the tripartite steering group on this job satisfaction in
Finansiel støtte og økonomiske incitamenter
Britain should also be mentioned.
I 1970erne oprettede man i mange europæiske lande statsfonde for at fremme forskning og eksperimenter inden for arbejdsvilkår og navnlig arbejdsorganisation.
This group includes representatives of the unions, employers and the
Her drejer det sig om offentlige organer, der giver økonomisk støtte til forsøgsforanstaltninger, som i de fleste tilfælde indeholder nye elementer, hvad angår emneområder om råd og hvorledes de gennemføres. I Frankrig har man Le Fonds pour l'Amélioration des Conditions de Travail, (FACT), i Belgien Le Fonds pour l'Umanisation des Conditions de Travail, i Tyskland handlingsprogrammet "Humanisierung des Arbeit.slebens". I Storbritannien forvaltes disse midler af the Work Research Unit i Arbejdsministeriet.
To help it fulfil its function, this political committee created a research and intervention body.
Forskellen fra land til land ligger hovedsagelig i, hvor store beløb staten stiller til rådig-
State-owned in the nelatively undertakings .
Fra 1975-1980 sti Ilede den tyske forbundsregering f.eks. meget store beløb til disposition til dette formål (gennemsnitlig 60 millioner
Ieigislative measures framework and delegate countrSr, however, the provide only a general the responsibility for carrying it out, and the implementing measures,to the concrete partners.
Her drejer det sig ofte om trepartsgrupper, som kan yde et værdifuldt stykke arbejde i forbindelse med at omsætte nye ideer inden for dette område i praksis.
They set work provide up pubr ic bodies to financial support measures, most of which for sample innovative vrere of an nature subjects examined and as far as the imprementation the methods of were concerned.
Det at de findes er udtryk for, at man længe har arbejdet med at forlige arbejdsmarkedets parter og regeringernes interesser, der ofte er i modstrid med hinanden.
France, the body concerned is for the rmprovement of trtorking conditions the Fund (rAcr), in
Holland eller Irland i efterkrigs tiden støttet af staten, mens der f.eks. for ANACT i Fran krig er tale om en nydannelse.
Germany, the of ttlorking Conditions ItHumanisation of ldorkil action programme.
Informationsvurdering
Ministry of tabour.
I de senere år har man også anvendt statsstøtten til at op rette en hel række organer, der skal formidle og bearbejde materiale om arbejdsvilkår.
Netherlands the coB can make speciar grants available for measures designed to improve working conditions.
I Forbundsrepublikken Tyskland beskæftiger både arbejdsgiverorganisationerne og fagfore ningerne sig med at opbygge denne form for informations- og dokumentationscentre med støtte fra staten.
The difference between the individual countries is mainly in the level of state grants for such measures.
Også i Danmark formidles oplysningerne i første række via fagforeningerne og arbejdsgiverorganisationerne via etablerede kommunika tionskanaler. Derimod har man i Belgien et særlig Commiseriat
The German Federal Government, rarge amounts available for this for example, made very purpöse over the
Disse organers hovedop gaver er som følger:
Frequently, these are tripartite bodies which can do useful work in implementing new ideas in this area
Dataindsamling: Målet er at skabe dokumentationscen tre om spørgsmål vedr. arbejdsvilkår.
These bodies originated frequently in productivity centres, which began in Belgium, post-war period the
De oplysninger, de råder over, skal gøres tilgængelige for et bredt publikum, f.eks. ved hjælp af en informationsbulletin, der udsendes hver måned eller hvert kvartal, som f.eks. den ANACT udgiver i Frankrig.
Netherlands or lreland in the and were encouraged by the
Anvendelse af data: Her gælder det om at gøre resulta terne af forsøg i andre virksomheder tilgængelige, så ledes at der kan drages nytte af dem i det pågældende tilfælde.
In recent years state aid has also been used to set up a number of bodies to disseminate and process information on working conditions. rn the .
En særlig del af regeringens program vedr. forbedring af arbejdsvilkårene i Forbundsrepublikken Tyskland er viet til at se på muligheden for at bruge resultaterne af eksperimenter.
Federal Republic of Germany, both the trade unions are buirding up this employers and the type of information and'documentation centres with government assistance.
I forbindelse med erfaringerne fra disse forsøg er man i dag i vid ud strækning af den opfattelse, at hvert tilfælde gælder for en bestemt situation, og at resultaterne kun i meget begrænset omfang kan overføres til andre situationer.
Denmark, information is spread along established channels of communication, mainly via the trade unions and employersr associations.
Erhvervsuddannelse: I nog le tiIfælde gik man ud fra, at nøglen til succes ville være at kombinere den økonomiske støtte til informationscentre med erhvervsuddannelse.
9e[gg!fe3_oI aim is to create documentation centres for questions related to r/üorking c on d i t i on s .
Derfor iværksatte man erhvervsuddannelseskurser om arbejdsvilkår, hvor målene var: at udvikle den ansattes evne til at udtrykke sig at højne uddannelsesniveauet at afholde kurser i virksomhedsledelse
by means of a monthly or quarterly information bulletin, such as the one brought out by
Fagforeningerne
The aim of this
Indtil udgangen af 60'erne koncentrerede fagforeningerne sig for trinsvis om lønspørgsmål og at stabilisere og bevare arbejdspladser.
Ap.glf$lten_etaski sto nss : resul make the t s of experiments in other firms available in such a way that ean usefurly be applied to in they point.
I 70'erne trådte også spørgsmål vedr. livskvaliteten på arbejdspladsen og, mere menneskelige arbejdsvilkår i forgrunden i forbindelse med Lønforhandlinger med arbejdsgiverne og politiske forhandlinger med rege ringerne.
A special part the case Government of the programme for the humanisation of work in the