natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For nærværende rapports formål ønsker vi blot at pege på forbindelsen mellem organisationen
For the purposes of this report, we merely want to point to the relationship between the organisation of facts and the value systems.
Dette er af afgørende betydning i forbindelse med stress, fordi det afhænger af værdisystemerne, hvor ledes kendsgerninger vedr. stress fortolkes.
This is critically important in relation to stress because how the facts of stress will be read will depend on value systems.
Diagnoser vedr. og afbødningen af stress vil blive påvirket heraf.
This will have effects on the diagnosis and alleviation of stress.
Vi beskæftiger os hovedsageligt med stress på arbejdspladsen.
Stress in the work place is our pre-occupation.
Virksomhedernes kultur bestemmes af udnyttelsen og anvendelsen af teknologien.
The culture of enter prises is determined by the utilisation and application of technology.
En del af den kulturelle udrustning blandt menneskene i organisationer ne er, hvad vi ønsker at henvise til som tænkemåder, der hjælper mennesker med at organisere deres ideer om teknologiens placering og betydning, menneskenes placering og betydning, og hvorledes de skal knyttes til hinanden eller sættes i relation til hinanden ved hjælp af organisationsformer.
As part of the cultural repertoire of people in organisations there are what we shall call modes of thought that help people organise their ideas about the place and importance of technology, the place and importance of human beings, and how they are to be linked, or related through forms of organisation.
Disse tænkemåder er idemønstre, der danner billeder eller forestillinger, som sætter folk i stand til at tænke over teknologi, mennesker og organisation.
These modes of thought are patterns of ideas that form pictures, or images, which enable people to think about technology, man and organisation.
Sociologer har givet disse tænkemåder for skellige navne, så som "konstruktioner", "modeller", "paradigmer" og "myter".
Social scientists have given various names to these modes of thought such as "constructs", "models", "paradigms", and "myths".
Til vort formål er ordet, "tænkemåde", tilstrækkeligt.
For our purposes the term "mode" will be sufficient.
Det henviser til mønstre for tanker og værdier, tillige med de heraf følgende beslægtede mønstre.
It refers to patterns of thought and values with the patterns of relatedness that ensue.
Disse tænkemåder eksisterer i menneskenes sind i den forstand, at de giver mennesker'mulighed'for at føle sig sikre over for deres miljøs indviklede beskaffenhed, for således at blive i stand til at strukturere deres handlinger og adfærd. Grunden hertil er, at de holder fast ved en metafor, d.v.s. at ledelse f.eks. er det samme som at være en videnskabsmand, eller organisationer er det samme som hierarkier.
These modes exist in the minds of people in the sense that they enable people to be certain in the face of the complexity of their environment and so able to structure their actions and behaviour.
Eftersom der altid vil findes mennesker, som er intelligente, videbegærlige og villige til at se nærmere på miljøets uvisheder, vil tænkemåder altid blive draget i tvivl og nye vil opstå.
Because there are always people who are intelligent, curious and prepared to look at the uncertainties of the environment, modes will be questioned and new ones emerge.
På forskellige tider i historien er organisationer, der er det vigtig ste sted for arbejdsstress, blevet struktureret ifølge særligt iøjnefaldende tænkemåder.
Organisations, which are the principal locus for occupational stress, have been structured according to particular salient modes at different times in history.
Vi etablerer tre sådanne tænkemåder, men de bør udelukkende ses som punkter i et historisk sammenhængende hele, og vi ønsker ikke at hævde, at det er en udtømmende analyse.
We identify three such modes but they should be seen only as points on a historical continuum and we do not claim an exhaustive analysis.
Tænkemåden: mennesket som et økonomisk dyr
The man as an economic animal mode
Dette er et velkendt område for læserne, fordi det er tænkemåden, der har været bemærkelsesværdigt vedholdende i de industrielle kulturer.
This will be familiar territory to readers because it is a mode that has been remarkably persistent in industrial cultures.
Den går ud fra ideen, at mennesket er et fornuftsdyr, som præcists beregner, hvor stor en indsats, der kræves til at opnå en rimelig belønning.
It starts from the proposition that man is a rational animal who calculates nicely how much effort will bring the commensurate reward.
Antagelsen er, at mennesket er dovent og skal opmuntres til at arbejde med alle til virksomhedslederes og arbejds giveres til rådighed stående fysiske og psykologiske midler.
The assumption is that man is lazy and has to be encouraged to work by any means, physical and psychological, that are available to managers as employers.
Det var hans hovedtanke, at den bedste mand til jobbet burde vælges først.
His main ideas were that the best man for the job should first be selected.
Denne skulle herefter instrueres i de mest effektive metoder og økonomiske udviklingsretninger til opnåelse af den bedste arbejds indsats.
Then he should be instructed in the most efficient methods and economical movements to yield the best effort for work.
Til sikring heraf bør denne mand. belønnes, idet de højeste lønninger går til den bedste arbejder.
To ensure this, he ought to be rewarded with higher wages going to the best worker.
Dette var naturligvis en statisk organisationsmodel, men den har været utroligt hårdnakket.
This, of course, was a static model of organisa tion but it has been remarkably persistent.
Takket være denne tænkemåde blev stress som et problem opfattet på særlige måder.
Stress as a problem became conceptualised in particular ways because of this mode.
Stress blev især set som et fysiologisk/mekanistisk problem, der burde løses gennem en manipulation af støjniveauer, belysning, varme og ventilation, samt anvendelsen af enkle, mekanistiske, medicinske modeller.
In particular, stress was seen as a physiological/ mechanistic issue to be solved by the manipulation of noise levels, light, heat and ventilation and the application of simple, mechanistic models of medicine.
Mens disse fysiske faktorer ikke bør ignoreres, findes der også andre faktorer, som er blevet af sløret gennem senere ændringer i ideerne om mennesket og organisationen. tionen.
While these physical factors are not to be denied, there are other factors which have been revealed by subsequent shifts in ideas about man and organisation.
Tænkemåden: Mennesket som en kybernetisk helhed
Man as a cybernetic entity mode
Samtidigt med udviklingen af ideerne om faktorerne vedr. menneske lige relationer i virksomhederne er den kybernetiske tænkemåde blevet mere udbredt, fordi den tilbyder virksomhedslederne et behændigt middel til at prøve på at forstå, hvorledes de bedst kan få folk til at arbejde.
With the development of ideas about human relations factors in enter prises there has been a growth in the cybernetic mode because it offers managers a neat way of trying to understand how best to get people to work.
Mennesket ses som en kompliceret maskine, der kan opfatte informationer og reagere på miljøet ud fra
Man is seen as a complicated machine capable of taking in information and responding to the environment on the basis of that information.
En organisation ifølge denne tænkemåde benytter sig af informations teknikker.
The kind of organisation that is part of this mode is one that uses information processing techniques.
Der lægges således stort eftertryk på gode kommunikationer.
There is, thus, a good deal of emphasis on good communication.
Virksomheden ses som et kybernetisk system, der skal opretholdes i en homøostasis-tilstand i forhold til sit miljø.
The enterprise is seen as a cyber netic system that has to be maintained in a state of homeostasis with its environment.
På lignende måde ses ar bejdstageren at befinde sig i et afbalanceret forhold til organisationen og dens virksomhed.
Similarly, the employee is seen to be in a balanced relationship with the organisation and its enterprise.
Med de hensigtsmæssige informationer er det den centrale ide, at arbejdstagere (hvad enten de er ledere eller ar bejdere) vil reagere "kybernetisk" og indtage de mentale holdninger og træffe de rigtige beslutninger i forhold til det, der skønnes at være uomstødelige kendsgerninger.
The central idea is that given the appropriate information employees (whether managers or workers) will respond "cybernetically" and take the mental postures and proper decisions in relation to what are deemed to be irrefutable facts.
Tilhængere af den kybernetiske tænkemåde går helt og holdent ind for ekspertise. Dette har imidlertid vigtige implikationer for mennesker.
Proponents of the cybernetic mode are devoted to expertise.
Ingen ansvarsbevidst forsker tror stadig på, at der findes "een bedste måde" i en produktionsproces. Ligegyldigt hvad maskinen eller fabrikationsprocessen end måtte være, er den resultatet af et bestemt teknisk kundskabstrin og afspejler tegnestuens sociale og økonomiske opfattelser.
No responsible researcher still believes that there is "one best way" in a production process, whatever the machine or manufacturing process, it is the outcome of a certain level of technical knowledge and reflects the social and economic perceptions of a design office.
Mere specifikt kan det siges, at ingeniøren sidder inde med et mentalt billede af den "gennemsnitlige" arbejder, ud fra hvilket han træffer mange beslutninger, som vil bestemme, i hvilken udstrækning maskinen.eller processen kan accepteres.
More specifically, the engineer has a mental picture of the "average" worker based on which he takes multiple decisions which will determine to what extent the machine or process is tolerable.
Den tekniske tegner på tegnestuen opfatter en industriarbejder som en ung, sund mand med 6 års folkeskoleuddannelse som målestok for hans uddannelsestrin. Kendsgerningen er, at f.eks.
In the mind of a draughtsman in a design office, an industrial worker is a young, healthy man, with 6 years of primary school as a yardstick of his level of education.
Sådanne forkerte opfattelser af den arbejdende befolkning skaber enorme vanskeligheder for driften af et værksted.
Such errors of perception in regard to the worker population cause enormous difficulties in the running of a workshop.
Hvorledes kan man bede en ældre kvinde om at bruge en maskine, der er formgivet til en ung mand, som er gennemsnitligt fem gange stærkere end hun?
How can an elderly woman be asked to use a machine designed for a young man who on average will be five times stronger than her?
Hvad kan man vente sig af en uddannet arbejder, når denne underkastes en yderliggående arbejdsdeling ifølge Taylor?
What can one expect from an educated worker when he is subjected to extreme Taylorian division of work?
Hvilke forholdsregler kan man tage til gunst for det store antal arbejdere, der lider af
What measures have been taken in favour of the large proportion of workers who suffer from visual disorders or back trouble?
Stress som et problem ses således at finde sted i grænsefladepunktet mellem den enkelte som menneske og organisationen. Mennesket bør imidlertid ses som "at passe til" organisationen og være knyttet til miljøets krav.
Stress as a problem is seen as occurring, therefore, at the point of interface between the individual as a personality and the organisation.
(Der sker således en søgen efter den bedste per sonlighed, så som type A eller B).
(So there is a search for the best personality such as Type A or B).
Udstrækningen heraf fremgår af den store interesse for rollen i organisationen med dennes konflikt prægede, tvetydige, overbebyrdede og underbebyrdede aspekter.
The extension of this has been the preoccupation with role in organisation with its conflictual, ambiguous, overloaded and underloaded aspects.
Vi mener, at det er en af de største vanskeligheder med denne angrebsmåde', at den skaber yderligere splittelse mellem det enkelte menneske og alle dets evner og engagement i arbejdet.
One of the major difficulties with this approach, we suggest, is that it furthers the split between the indi vidual with all his capacities and involvement with work.
Rolleteorien an vendt i mekanistisk betydning repræsenterer en snigende splittelse.
Role theory as applied in the mechanistic sense represents an insidious splitting.
Man må derfor spørge seigg-selv^ em:-roi2tctTratydighedenyiaåske 'ikke er den mest hensigtsmæssige tilstand i en skiftende verden.
And it has to be questioned whether role ambiguity may not be the most appropriate state in a changing world.
Tænkemåden: mennesket som et selvstyrende væsen
Man as a self-managing being mode
Denne er en embryonisk tænkemåde, der til dels blev varslet af tænkemåde nr. 2, for så vidt som den anvender nogle af de samme aspekter, men ikke nødvendigvis i samme betydning.
This is an embryonic mode which has been foreshadowed in part by the second mode in that it uses some of the same concepts, but not necessarily in the same sense.
Dens undgangspunkt er princippet, at alle mennesker sidder inde med en forstand, som er mere end et bundt erkendelsesjrespenser.
It starts from the proposition that every individual is possessed of a mind that is more than bundle of cognitive a responses.
Tænkemåden accepterer, at det enkelte menneske har en underbevidsthed (jfr. Rice, 1969; Miller og Rice, 1967; Miller, 1978).
It recognises that the individual is possessed of an unconscious (Cf. Rice, 1969; Miller and Rice, 1967; Miller, 1978).
Det enkelte menneske kan opfattes som et system, for så vidt som det styrer grænselinien mellem sin ydre og indre verden.
The individual can be conceptualised as a system in the sense that he manages the boundary between his inner world and the outer one.
De enkelte mennesker bruger deres forstand ög følelser til at tolke deres miljø. Eftertrykket ligger på tolkning snarere end på reaktion.
Individuals use their minds and their feelings to interpret their environment.
På lignende måde kan virksomheden ses som et socialt-teknisk system, i hvilket ledelsen styrer sin grænselinie til miljøet. Disse to - men nesket og virksomheden - kan betragtes som systemer, der supplerer hinanden, idet de begge må tage hensyn til hinandens skiftende realiteter. Som i tænkemåde nr. 2 er rollen det forbindende begreb, men forskellen er, at hver-fg enkelt menneske ses som at styre sig selv i hans eller hendes rolle og ikke som statisk at opfylde den ene eller anden rolle eller jobbeskrivelse.
Similarly, the enterprise can be seen as a socio-technical system with management controlling its boundary with the environment.
Virksomheden som et system fremmer således uro i miljøet, som folk i deres roller tolker og styrer gen nem skabelse af responser til miljøet.
Hence, as the enterprise as a system encourages turbulence in the environment people in their roles interpret and manage by creating responses to the environment.
De former og skaber således miljøets aspekter.
They come to shape and make aspects of the environment.
En sådan fremgangsmåde accepterer, at de enkelte er i stand til at katekisere* med virksomheden og således afpasse sig efter denne på ret komplicerede måder gennem en oplevelse af f.eks. "institutionel transferering" (Schwed, 1979), d.v.s. have positive eller negative følelser over for denne.
Such an approach recognises that individuals are capable of cathecting* with the enterprise and so can relate to it in quite complicated ways by experiencing, for example "institutional transference" (Schwed, 1979), i.e. have positive or negative feelings towards it.
Man forestiller sig således stress som et problem på anden måde end hidtil.
Stress as a problem becomes conceptualised in different ways from the past.
Det lader specielt til, at nogle former for stress kan være et af livets positive aspekter.
In particular, it is seen that some kinds of stress can be a positive aspect of living.
Et.sådant synspunkt stemmer bedre overens med realiteterne nutildags i virksomheder^ der er ved at ændre sig, fordi sandsynligheden for, at folk føler sig fortabt og forvirret, forvandles til kapital og udnyttes til -at skabe bedre forretninger.
Such a view is more consistent with contem porary realities of enterprises that are undergoing change because the possibility of people feeling lost and bewildered is capitalised on and used to create better enterprises.
Disse følelser ønskes eller manipuleres ikke bort, men anses for at være vigtige data i en dynamisk institution.
These feelings are not wished or manipulated away, but taken to be important data of a dynamic institution.
Spørgsmål, så som autoritet og beføjelser, opfattes på forskellige måder, for så vidt som det accepteres, at virksomheder kun kan over leve på en 'sund måde, hvis alle i virksomheden føler og tror på, at de på den ene eller anden måde har herredømmet over deres arbejdes og beskæftigelses skæbne.
Issues such as authority and power come to be seen in different ways in that it becomes recognised that enterprises only survive healthily if everyone in the enterprise feels and believes that they have some mastery over the destiny of their work and employment.
Der findes tre identificerbare begrænsninger, der skubber arbejds givere og arbejdstagere bort fra tredie tænkemåde og tilbage til de to første.
There are three identifiable constraints that push employers and employees away from mode three back into the first two modes.
Alle industrisamfund kræver, at arbejdstageren også skal spille forbrugerens rolle, idet der ellers ikke ville eksistere hjem memarkeder for varer og servicer.
107 society requires that the employee also be in the role of consumer, otherwise there are no home markets for goods and services.
I et samfund kæmpes der altid for at forhindre folk i at forvandle sig fra borgere, der. er i stand til at kommentere og muligvis forbedre samfundet, til forbrugere, der manipuleres af forskellige overtalelsesteknikker. Dette er imidlertid et problem i alle industrialiserede samfund.
It is always a struggle in a society to prevent people from converting themselves from citizens, capable of commenting on and possibly changing society, into consumers who are manipulated by various techniques of persuasion.
Mangel på valg virker på ret spidsfindige måder, og eet sæt mennesker kan tilsyneladende anvendes til at forsyne et andet sæt med flere valg.
Lack of choice operates in quite subtle ways and one set of people can be used to give another set apparently more choice.
Dette vil ses af avendelsen af fremmedarbejdere i moderne in dustrisamfund.
This can be seen from the use of migrant workers in advanced industrial societies.
I tidsrummet 1960-75 var de vesteuropæiske lande præ get af fuld beskæftigelse, og for at tilgodese økonomisk ekspansion var der en tilgang af udenlandsk arbejdskraft.
In Western European countries the period 1960-75 was marked by full employ ment and to satisfy the economic expansion there was an influx of foreign labour.
I de sidste tyve år har Europas indfødte arbejdere afvist anstrengende ufaglærte job på fabrikker og andre arbejdspladser, hvilket havde anvendelsen af uden landsk arbejdskraft til følge.
Over the last twenty years, the indigenous workers of Europe have renounced arduous, low-skill jobs in factories and work sites in favour of foreign labour.
På mange automobilværksteder er f.eks. ni ud af ti arbejdstagere udlændinge.
In many automobile workshops, for example, nine out of ten employees are foreigners.
Resultatet af de sidste fem års afmatning i økonomien er imidlertid et stort antal arbejdsløse ind fødte arbejdere; men dette er blevet ledsaget af en stadig betydelig beskæftigelse af udenlandske arbejdere.
In the last five years, however, there has been recession which has resulted in the unemployment of large numbers of native workers but this has been accompanied by the still considerable employment of foreign labour.
Gennemtrækket for den uden landske arbejdskraft har været omfattende.
There has been a large-scale turnover of foreign labour.
Denne konklusion er stort set baseret på franske forskeres arbejde, idet de undersøgte helbredstilstanden i en eksempelgruppe af arbejds ledige i Frankrig. Det viste sig, at de arbejdsledige som befolknings gruppe var ved markeret dårligere helbred end folk med beskæftigelse.
This conclusion is based, largely, on the work of French researchers who examined the state of health of a sample of unemployed workers in France and have shown that as a population the unemployed were in markedly poorer health than those in employment.
Føjer man arbejdstagere, der er sat på førtidspensionering, til de arbejdsledige, fremkommer der et mønster på en vitterlig afvisning af mennesker, der er mindre velegnede til produktionssystemet.
If one adds to out-of-work those workers who have been placed on early retirement, a pattern emerges of actual rejection of those less fit for the production system.
121 job allerede er blevet for hårdt for dem, og det ville højst sandsynligt være placeret endnu længere uden for deres rækkevidde på grund af behovet for omskoling.
If there were to be an economic upswing which allowed many presently unemployed workers to return to their previous job, many could not because their previous jo.'.' was already too hard for them and it would likely have been placed further out of reach by the need for retraining.
Valgmulighederne er således blevet formindsket for både fremmedarbejderen og den arbejdsledige.
So both the migrant worker and the unemployed have their capacity for choice diminished.
Et sådant socialt fænomen skubber også produktionssystemerne henimod den første tænkemåde.
This kind of social phenomenon also pushes production systems towards the first mode.
Det bør huskes, at Taylor udarbejdede sine ar bejdssystemer i slutningen af sidste århundrede for immigranter, der netop var ankommet til De forenede Stater, så som svenskere og hollændere, der praktisk talt ikke kunne tale engelsk, som havde meget ringe uddannelse og som var meget fattige eller"havde mange børn.
We ought to remember that Taylor devised his systems of work at the end of the last century for immigrants recently arrived in the United States, such as the Swedes and the Dutch who spoke almost
Nutildags er situationen imidlertid en sådan, at arbejdere i lignende kår måtte søges i Middelhavslandene, Afrika eller Asien til arbej de på Europas værksteder.
Nowadays, however, it is as if the workers in similar circumstances had to be found in the Mediterranean basin, Africa, or Asia to come to the workshops of Europe.
Dette sociale fænomen resulterer i en teknisk-organisationsmæssig produktionsstruktur, der har problemerne med den arbejdsledige indfødte arbejdskraft i øjeblikket til følge, kombineret med et fortsat behov for fremmedarbejdere.
This social phenomenon results in a technico-organisational production structure which gives rise to the present day phenomena of out-of-work native labour combined with a continuing call for foreign workers.
Stillet over for de sociale og politiske farer i forbindelse med en sådan situation er der et indlysende behov for at finde frem til et europæisk produktionssystem, der er afpasset efter befolkningerne - udenlandske og indfødte - og som i stedet for fysisk styrke' (der er begrænset af alderen) udnytter sidstnævntes enorme intellektuelle ressourcer (der afspejles i de tiltagende højere skole- og uddannelsesniveauer).
Faced with the social and political dangers of such a situation, there is obviously a need for the devising of a European production system which is adapted to the populations - immigrant and indigenous - using the latter's immense intellectual resources (which reflect the increasingly higher levels of schooling and education) rather than physical strength (which is limited by age).
En opnåelse heraf ville give de allerede i Europa boende fremmedarbejdere tilstrækkelig tid til at fortsætte med at finde arbejde langt ud i fremtiden.
Achieving this will provide enough time for the foreign workers already installed in Europe to continue to find work for a long time to come.