natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Desuden findes der praktisk talt ingen undersøgelser af skifteholdsarbejdets multiple konsekvenser baseret på kausal modeller.
Investigations of the multiple consequences of shift work built upon causal models are moreover practically non-existent.
De vigtigste træk i nærværende analyseramme fremgår af diagram 2.
The main features of the present framework of analysis are shown in diagram 2.
Skifteholdsarbejdets krav
Requirements of shift work
Rammen angiver det indbyrdes forhold mellem konsekvensvariablerne. Disse konsekvenser ses som et produkt af tilpasningen (eller ikketilpasning) til skifteholdsarbejdets krav.
The framework indicates the interrelationship between consequence variables.
Disse krav er hovedsageligt, at arbejderen (og ofte menneskene omkring ham eller hende -ægtefælle, børn, venner o.s.v.) må tilpasse sig nye dagrytmer for at kunne udføre deres forskellige roller.
These requirements are, essentially, that the worker (and frequently those around him or her - spouse, children, friends, etc.) have to adjust to new day rhythms, in performing various roles.
Den legemlige og psykologiske funktions rytmer, familielivets og det sociale livs rytmer og arbejdslivets rytmer kan f.eks. alle være omfattet af tilpasningsprocessen.
Thus the rhythm of bodily and psychological functioning, the rhythm of family and social life and the rhythm of work life may all be involved in the adaptation process.
Det vigtigste punkt her er, at de af arbejdstidsordningerne krævede rytmer adskiller sig fra de normale daglige rytmer for familier og mennesker, der arbejder til normale dagtider og fra det sociale livs rytmer i de fleste samfund.
The essential point here is that the rhythms made necessary by worktime schedules differ from the normal day rhythms of families and of people working regular day hours, and from the rhythms of social life in most communities.
Skifteholdsarbejderen udsættes desuden normalt for skiftende tidsordninger.
Moreover, the shift worker is normally exposed to changing time schedules.
EN STUDIERAMME FOR SKIFTEHOLDSARBEJDETS FORSKELLIGE KONSE-
A FRAMEWORK FOR THE STUDY OF VARIOUS CONSEQUENCES OF SHIFT WORK FOR THE WORKER.
KVENSER FOR ARBEJDEREN
GENERAL WORK REQUIREMENTS
SKIFTEHOLDSARBEJDETS KRAV:
REQUIREMENTS OF SHIFT WORK:
SPECIFIKE OG ALTERNERENDE
Modifying variables
Modificerende variabler
SPECIFIC AND ALTERNATING . RHYTHM(S)
FAMILIEMÆSSIGE
1 SITUATIONAL
ARBEJDSSEKTOR
1 WORK SITUATION
FYSISKE
[COMMUNITY
LIV
WORK LIFE
OG
FAMILY AND SOCIAL LIFE
SUBJEKTIV OPLEVELSE/INDSTILLINGER
ISUBJECTIVE EXPERIENCE/ATTITUDESl
Arbejdstidsordninger
Work- time schedules
Skifteholdsarbejdets konsekvenser kan variere efter arbejdstidsordningens art (diagram 2: "specifike og alternerende dagrytme(r)": Problemerne eller vanskelighederne folk, der arbejder i dobbelte skift, kommer ud for kan være af en helt anden art end f.eks, sådanne, folk i 3- eller 4-skift eller regelmæssige natarbejdsordninger skal kunne klare.
The consequences of shift work can vary according to the type of worktime schedule, (diagram 2: "specific and alternating day rhythm(s)"): The problems or difficulties faced by people working double shifts may be of quite a different character than e.g. those faced by people on 3 or 4 shift or regular night schedules.
Specifikationen af, hvilken arbejdstidsordningstype der overvejes, er således af stor be tydning ved vurderingen af forskningsresultaterne.
The specification of which type of worktime schedule is being considered is thus essential in the evaluation of research findings.
Et andet vigtigt aspekt af arbejdstidsordningen er skiftenes stop- og starttider.
Another important aspect of the worktime schedule is the stopping and starting time of shifts.
Uanset turnusmønstret, der anvendes, føles ændringer, der omfatter natskiftet, som de mest trættende. Dette er især tilfældet med overgange fra morgen- eller eftermiddagsskiftet til natskiftet.
In general, whatever the rotation pattern used, changes involving the night shift are felt as being the most tiring; this is especially so with regard to changes from the morning or afternoon shift to the night shift.
Kendsgerninger vedr, træthed og udmattelse forårsaget af skiftændringer be kræftes af biomedicinske og psykologiske studier.
The reality of tiredness and fatigue engendered by shift changes has been confirmed by biomedical and psychological studies.
Nemheden af tilpasningen til skiftene afhænger af vedkommende skiftsystem.
Ease of adjustment to shifts depends on the shift system concerned.
En undersøgelse, der udførtes af Maurice og Monteil i 1965, gav følgende resultater.
The following results where obtained in a survey carried out by Maurice and Monteil in 1965·
Procent arbejdere, der angiver,at de har vanskeligt ved at til passe sig roterende skifteholdsarbejde efter ordningens type og den tid, det tager at tilpasse sig
The percentage of workers stating that they have had difficulty in adjusting to rotating shift work by type of schedule and time needed to adjust.
Tiden, det tager at tilpaiase sig
Time needed to adjust
Ordningstype
2 days or less
4 dage eller mere
4 days or more
(Kilde: Maurice, 1975, s. 63)
(Source: Maurice, 1975, Ρ· 63).
Faktorer, der modificerer skifteholdsarbejdets konsekvenser
Factors which modify the consequences of shift work
Der findes mange individuelle og situâtionsmæssige faktorer, der kan differentiere skifteholdsarbejdets konsekvenser, I denne studies indledende stadier skelnede man mellem en række af disse "modificerende variabler" (diagram 2),
There are many individual and situational factors which may differentiate the consequences of shift work. In the preliminary stages of this study a number of these "modifying variables" (diagram 2) were distinguished.
Måderne, på hvilke disse faktorer kan influere resultaterne med relation til skifteholdsarbejdets følger, behandles i de følgende kapitler.
The ways in wiich these factors may inflence results relating to the consequences of shift work will be dealt with in the following chapters.
En an tydning af nogle af de i hovedkategorierne inkluderede variabler er føl gende :
An indication of some of the variables included within the main categories is as follows:
Alder, køn, ægteskabelige status, skoleuddannelse og erhvervsmæssige uddannelsestrin, erfaringslængde med skifteholdsarbejde, fysiske og mentale helbred.
Age, sex, marital status, school education and level of occupational training, length of shift work experience, physical and mental health.
Grundene til at påtage sig skifteholdsarbejde.
Reasons for taking shift work.
Individuelle indtægter og familieindtægter, leve vilkår (boligens størrelse, type og kvalitet), so ciale status eller klasse.
Situational: Individual and family income, living conditions (size, type and quality of accomodation), social status or class.
Afstand mellem hjem og arbejdsplads.
Distance between home and work.
Størrelse og sammensætning.
Size and composition.
Antal uforsørgede børn. Familierollernes fordeling og fleksibilitet, mønstre ne for andre familiemedlemmers betalte beskæftigelser og arbejdstider.
Number of dependent children.
Familiens indstilling til skifte holdsarbejde,
Family attitude toward shift work.
De fysiske og mentale anstrengelser, der kræves til opgavens udførelse.
Physical and mental effort required in task performance.
Sociale relationer og fysiske miljø, jobsikkerhed.
Social relationships and physical environment, job security.
Betalt "ekstra" arbejde.
"Extra" paid employment.
Arbejdssektor:
Work Sector
Industri, firma- eller servicetype.
Type of industry, firm or service.
Skifteholdsar bejdets "normalitet" i erhvervssektoren.
"Normality" of shift working in the employment sector.
Samfund:
Community
Beskæftigelsesmuligheder, Skifteholdsarbejdets "normalitet" i samfundet.
: Employment opportunities. "Normality" of shift working in the community.
Adgangsmulighederne til handels-, kommercielle, fritids- og servicefaciliteter til "usædvanlige" tider.
Accessibility of trading, commercial, leisure and service facilities at "odd" hours.
Ovennævnte udvalg af variabler har vist sig at influere skifteholdsar bejderens tilpasning (eller mangel på tilpasning) til arbejdstidsordninger.
The above selection of variables have been shown to influence the shift worker's adaptation (or maladaptation) to worktime schedules.
Som for konsekvensvariablerne ses det, at de modificerende variabler er indbyrdes forbundet.
As in the case of the consequence variables, the modifying variables are seen as interrelated.
Der er desuden et samspil mellem konsekvens- og modificerende variabler.
Further,the consequence and modifying variables interact with each other.
Betragter man skifteholdsar bejderens tilpasningsproces (f.eks. i tidens løb), kan skifteholdsar bejdets virkning, så som en beskadigelse af den enkeltes helbred (konsekvens), forårsage en ændring i indflydelsen af en eller flere modificerende faktorer (i dette tilfælde det fysiske helbredsniveau) i den
If we consider the process of adaptation of the shift worker (i.e. over time) then the effect of shift work, for example in damaging the individual's health (consequence) can bring about a change in the influence of one or more modifying factors (in this case the level of physical health) in the continuing adaptation process).
Faktisk forskning vedr. skifteholdsarbejdets konsekvenser tager sjældent rent systematisk de modificerende variabler i betragtning.
Actual research into the consequences of shift work rarely take the modifying variables systematically into consideration.
Visse variabler, så som alder, køn, industrigren og det fysiske eller mentale hel bred, tager man dog undertiden hensyn til, men enkeltvis snarere end tilsammen,
Certain variables such as age, sex, type of industry and physical or mental health are though sometimes considered, singly rather than in combination.
Denne studies rammer omfatter også nogle generelle dimensioner som il lustreret i øverste del af diagram 2, Som angivet betragtes skifteholds arbejdets krav som et særligt tilfælde m.h.t, arbejdstidens krav.
The framework for this study includes also some general dimensions, as presented in the upper part of diagram 2.
Sidst nævnte ses på deres side som eet aspekt af den almene arbejdssituation, som alle arbejdstagere er underkastet, hvad enten de arbejder i skift eller ej. Det er specielt på dette niveau, at mange forskningsrapporter måske kan kritiseres m.h.t, eksempelgrupper og metodologi.
As indicated, the requirements of shift work is considered as a special case of worktime requirements.
Det påstås" f,eks., at skifteholdsarbejdere i mange henseender er "atypiske" og særligt udvalgte.
It is especially at this level that many research reports may be criticized on sampling and methodological grounds.
Der er forskellige grunde
The basic problem (which will be developed further
12) Naturligvis under forudsætning af, at den enkeltes arbejdssituation forbliver uændret, d.v.s. at skifteholdsarbejderen ikke overflyttes til dagarbejde, ikke skifter job eller arbejdsplads og ikke forlader arbejdsmarkedet i det hele taget.
12) Assuming, of course, that the individual's work situation remains unchanged, i.e. that the shift worker is not transferred to day work, does not change job or workplace, and does not leave employment altogether.
26 til, at arbejdere påtager sig skifteholdsarbejde.
Normally this will be illustrated by comparisons between shift- and day workers, but this method, and especially the sampling usually adopted, leaves much to be desired.
For nogle er det den ene ste måde, på hvilken de kan tjene tilstrækkeligt til at bevare eller forbedre deres levestandard.
There are various reasons why some workers take shift work. For some it will be the only way in which they can earn enough to maintain or improve their standard of living.
For de fleste er det måske det eneste arbejde, der kan fås.
Perhaps for the majority it is the only work available.
Ligegyldigt hvad situationen er, er det en kendsgerning, at skifte holdsarbejde i almindelighed er mere karakteristisk for specialarbejdererhverv og ikke-faglærte, manuelle og lavere ikke-manuelle beskæftigelser end for faglærte eller højerestående, ikke-manuelle erhverv.
Whatever the situation, the fact remains that shift work is, in general, more characteristic of semi- and unskilled manual and of lower non-manual occupations than of skilled or higher non-manual occupations.
Dette antyder, at skifteholdsarbejde er mest almindeligt blandt grupper, der også er forholdsvist upriviligerede på andre områder (f.eks. indtægter, uddannelse, levevilkår og helbred).
This implies that shift work is most common among groups who also in other spheres (e.g. in income, education, living conditions and health) are relatively unprivileged.
Det skaber problemer m.h.t. at "matche" grupper eller eksempler på skifteholdsarbejdere/dagarbejdere, specielt når man tænker på, at eksempler på dagarbejdere ofte omfatter mennesker, der tid ligere har udført skifteholdsarbejde.
This creates problems with regard to "matching" groups or samples of shift workers/day workers, especially when one considers that samples of day workers often include some persons who have previously done shift work.
Den kendsgerning, at forskningsrapporterne sjældent specielt behandler disse spørgsmål, gør pålideligheden og værdien af deres resultater suspekte, og det er måske oven i købet forklaringen på de forskellige undersøgelsers modstridende resultater.
The fact that research reports rarely take these questions up explicitly, makes the reliability and validity of their results suspect, and may indeed be part of the explanation for conflicting results between different investigations.
For at kunne drage en slutning om skifteholdsarbejdets virkninger påvises det senere, at der er et behov for mere omhyggeligt at få·-eksempler på skifteholdsarbejdere/dagarbejdere og langsgående studier af en mere eksperimentel art til at passe sammen - f.eks. begyndere blandt skifte holdsarbejdere uden tidligere erfaringer hermed.
It will be argued later that in order to conclude on effects of shift work there is need for a more careful matching of samples of shift workers/day workers and of longitudinal studies of a more experimental kind, for example of beginning shift workers with no previous experience of shift work.
Det andet sæt almindelige faktorer er de økonomiske, tekniske og social kulturelle.
The other set of general factors are the economic, technical and socio-cultural.
Som tidligere nævnt får disse faktorer dybtgående indflydelse på tilflugten til skifteholdsarbejde (og følgelig dets udbredelse, hvad enten det drejer sig om industri, handels-, service- (.Iler andre beskæftigelsessektorer.
As mentioned previously, these factors will have a profound influence on the recourse to shiftwork (and thereby its extensiveness), whether in industrial, com­mercial, service or other employment sectors.
Selv om disse faktorer ikke undersøges i nærværende studie, er det vigtigt at holde sig disse for øje, idet deres kombinerede indflydelse varierer fra samfund til samfund på et givet tidspunkt og varierer inden for samfundene i tidens løb.
Although these factors will not be examined in the present study, it is important to bear them in mind since the combinations of their influence will vary between societies at any particular time, and vary within societies over time.
Ovennævnte rammer illustrerer een måde,på hvilken man kan gribe problemet an med at undersøge skifteholdsarbejdets konsekvenser for familielivet og det sociale liv blandt folk, der er beskæftiget ifølge arbejdstidsordninger, og de forsyner os med retningslinierne for vor undersøgelse af forskningslitteraturen vedr. disse spørgsmål.
The above framework illustrates one way of approaching the problem of examining the consequences of shift work for the family and social life of those employed on worktime schedules, and provides the guidelines for our study of research literature on these questions.
DET SOCIALE LIV OG FAMILIELIVET
SOCIAL AND FAMILY LIFE
Nærværende kapitel vedrører skifteholdsarbejdets konsekvenser for familie livet og det sociale liv blandt folk, der arbejder i skift, tillige med indstillingerne til skifteholdsarbejde.
The present chapter concerns the consequences of shift work on the family and social life of those working on shifts, together with attitudes toward shift work.
Hvad familielivet angår, vil man specielt koncentrere sig om skifteholdsarbejderfamiliernes tilrettelæggelse af hjemmet, samspillet mellem ægtefæller og mellem forældre og børn, ægteskabelig lykke og familiens integration.
With regard to family life, particular attention will be given to the domestic organization of shift worker families, the interaction between the marital partners and between parents and children, marital happiness and family integration.
M.h.t. det sociale liv bliver der lagt vægt på skifteholdsarbejdets virkning på skifteholds arbejderes og deres familiers kontakt med slægtninge, venner, arbejdskammerater og andre, samt på deltagelsen i mere formelle arrangementer og begivenheder, så som sportsaktiviteter, klubliv, handel, professionelle og politiske begivenheder, forlystelser og kulturelle interesser o.s.v.
Regarding social life, emphasis is placed on the effect of shift work on the contact of shift workers and their families with relatives, friends, workmates and others, and to participation in more formal arrangements and events, such as sports activities, club life, trade, professional or political arrangements, entertainment and cultural pursuits, etc.
Følgerne af skifteholdsarbejde på andre fritidsaktiviteter af en ofte mere individuel karakter, så som hobbyer, beskrives ligeledes.
The consequences of shift work on other leisure activities, often of a more individual character, such as hobbies, will also be considered.
Kapitlet begynder med en nærmere undersøgelse af nogle mere globale indstillinger til skifteholdsarbejde, fordel og ulemper ved arbejdsordninger, som skifteholdsarbejdere er kommet ud for, samt deres ønske om at gå bort fra skifteholdsarbejde.
The chapter begins with an examination of some more global attitudes to shift work, the advantages and disadvantages of work schedules experienced by shift workers, and their desire to change from shift work.
Den anvendte angrebsmåde går ud på, at skifte holdsarbejde involverer tidsmønstre, der ikke blot forstyrrer arbejde rens biologiske rytme, men som også påvirker familielivet og det sociale liv, eftersom disse normalt har tilknytning til tidsmønstrene.
The approach taken is that shift work involves time patterns which will disturb not only the biological rhythm of the worker, but which also will affect family and social life since these are usually linked to other time patterns.
Alle samfundsgrupper har karakteristiske (eller "normale") tidsmønstre for arbejde, fritid og søvn, omkring hvilke aktiviteternes tilrettelæggelse og udførelse mere eller mindre systematiseres.
All communities have characteristic (or "normal") time patterns of work, leisure and sleep, around which the organization and operation of activités are more or less systematized.
Industrisamfundenes vigtigste aktiviteter, inklusive hjemmets tilrettelæggelse, er nært for bundet med hele rækken af rytmer, arbejdet kræver i dagens løb; erhvervsaktivitetens hovedpart udføres mellem kl, 08.00 og 18.00.
Thus the main activities of industrial societies, including domestic organization, are closely linked with the whole range of rhythms imposed by work done during the daytime; the largest part of economic activity is carried out between about 8 a.m. and 6 p.m.
Der er natur ligvis forskelle mellem nationerne, samfundene og lokale grupper, men de daglige rytmer i relation til måltider, arbejde og søvn er almengyldige.
Differences exist between nations, societies, and local communities, but daily rhythms in relation to meals, work, and sleep are universal.
Ugentlige rytmer er på deres side baseret på fem eller seks på hinanden følgende arbejdsdage, efterfulgt af een eller to fridage i
Weekly rhythms in turn are based on a succession of five or six working days followed by one or two rest days at the weekend.
Sidstnævnte er undertiden muligt, dersom familien er lille og specielt, hvor konen er hjemmegående.
The latter is sometimes feasible if the family is small and especially if the spouse has no work outside the home.
Det eneste alternativ er at følge en rutine, der er mere eller mindre uafhængig af familien.
The only alternative is to follow a routine more or less independently of the family.
Ligegyldigt hvilken løsning, man vælger - og denne kan variere efter skiftets type og frekvens -er der mange vanskeligheder.
Whatever solution is adopted - and this may vary according to the type and frequency of the shift - there are many difficulties.
Hvor flere af familiens medlemmer arbej der eller har skiftende arbejdstidsordninger, bliver vanskelighederne akutte.
Where several members of the family are working or have changing worktime schedules, the difficulties can become acute.
Familielivet så vel som det sociale liv kan blive alvorligt forstyrret gennem de af arbejdsordningerne påtvungne rytmer både m.h.t. organiserede aktiviteter (sportsbegivenheder, forlystelser, klubber og foreninger) og m.h.t. mere uformelle eller spontane aktiviteter (besøg hos venner, gå ud at spise eller drikke, sludre med naboerne o.s.v.).
Not only family life but also social life can be greatly disturbed by the rhythms imposed by work schedules, both with regard to organized activities (sports events, enter tainment, clubs, and societies), and with regard to more informal or spontaneous activities (visiting friends, going out to take a meal or drink, talking with neighbours, etc.).
Den tid, de fleste mennesker er vågne, tilbringes sammen med andre, og størstedelen af deres tilfredshed med eller frustreringer i livet er forbundet med relationerne mellem mennesker både inden og uden for fa milien.
Most peoples' waking time is spent in contact with others, and a majority of their satisfactions as well as their frustrations in life are bound up with interpersonal relations both inside and outside the family unit.
Samtidigt med at skifteholdsarbejderens fysiske organisme prøver på at klare ændringerne m.h.t. søvn, appetit og fordøjelse, har han som socialt væsen problemet med, hvor godt han tilgodeser sine sociale behov og opfylder sine forpligtelser f.eks. over for sin familie.
At the same time that the physical organism of the shift worker is trying to cope with changes in sleep, appetite, and digestion, the shift worker as a social being is concerned with how well he is satisfying his social needs and meeting his obligations, e.g. to his family.
En af de mest systematiske fremgangsmåder m.h.t. skifteholdsarbejdets problemer, inklusive dets følger for det sociale liv og familielivet, er de af Mott, Mann. McLoughlin og Warwick (1965) anvendte.
One of the most systematic approaches to the problems of shift work, including its consequences for social and family life is that of Mott. Mann.
Disse forfattere beskæftiger sig med skifteholdsarbejdets problemer inden for en feltteoretisk ramme. Individuel adfærd antages at være bestemt af en række kræfter, der har deres oprindelse både i miljøet og i selve mennesket (Mott et al. s. 38).
These authors approach the problems of shift work within a field-theoretical framework; individual behaviour is assumed to be determined by a field of forces having their origin in both the environment and the person (Mott, et al. pp. 38).
Adfærdsårsagerne ventes at være multiple og indbyrdes afhængige, Mott et al, hævder følgendes
Causes of behaviour are expected to be multiple and interdependent. Mott et al. maintain the following:
1) At man kan forudsige, hvor vidt en arbejders skift vil gøre en aktivitet nemmere eller gribe forstyrrende ind i denne, gennem en
1) That a prediction about whether a worker's shift will facilitate or interfere with an activity generally can be made by comparing the normal temporal rhythm of the activity with the rhythm of the shift.