natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arbejde over længere perioder uden mulighed for at holde pause og hvile ud efter anstrengende aktivitetlokal kompression af værktøjer og overflader hånd-arm-vibrationer, som medfører sovende fornemmelse, prikken eller følelsesløshed, og som kræver øget kraft ved gribebevægelser.
p p p prolonged work without the opportunity to rest and recover from the load;local compression of tools and surfaces; hand/arm vibration, causing numbness, tingling or loss of sensation, and requiring greater force when gripping.
Boks 1: Aktiviteter, som øger risikoen for at udvikle arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme
Symptoms of WRULDs may take a long period of time to develop and they can manifest themselves as pain, discomfort, numbness and tingling sensations.
I nakke og skuldre:
Sufferers may also experience swelling in the joints, decreased mobility or grip strength, and a change in skin colour in the hands or fingers.
Arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme kaldes undertiden også overbelastninger eller belastningsskader f.eks. af sener og muskler som følge af repetitivt arbejde eller kumulative belastningslidelse.
WRULDs are sometimes called ‘sprains or strains’, ‘repetitive strain injuries’, or ‘cumulative trauma disorders’.
Konkrete eksempler på lidelsen er f.eks. karpaltunnelsyndrom, tendinitis og »hvide fingre« på grund af vibrationsudsættelse.
Specific examples include carpal tunnel syndrome, tendinitis and vibration white finger.
p arbejdsstillinger, hvor kropsdele skal støttes, eller hvor der løftes genstande, f.eks. arbejde med løftede arme p længerevarende arbejde i statiske kropsstillinger, som kræver kontinuerlig spænding af de samme muskelgrupper, f.eks. arbejde ved et mikroskop p gentagne løft af arme eller drejning af hovedet til siden.
Box 1: Activities increasing the risk of developing WRULDs In the neck and shoulders: p p p working in positions where the weight of parts of the body has to be supported, or objects held, such as working with elevated arms; prolonged work in static postures, involving the continuous contraction of the same muscle groups, e.g. working with microscope; repeated lifting of the arms or turning the head to the side.
I albuer, håndled og hænder: p brug af stor muskelkraft til at håndtere genstande, f.eks. fastholdelse af store eller små genstande
In the elbow, wrist and hands: p
Hvad forårsager arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme?
What causes WRULDs?
p p arbejdsstillinger, hvor håndleddene er bøjede ud- eller indad gentagelse af de samme håndledsbevægelser.
p p use of great muscular force to handle objects, e.g. grasping with a large grip or pinch grip; working with the wrists in deviated postures, e.g. turned inwards or outwards; repeating the same wrist movements.
Fysisk arbejde kræver anvendelse af muskelkraft, enten for at flytte genstande eller holde dem på plads.
Physical work involves the application of force, either to move objects or to keep them steady.
(1) Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, »Fjerde europæiske undersøgelse af arbejdsforholdene«, 2005.(2) Eurostat, »Work and health in the EU: A statistical portrait«, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 2004.
(1) European Foundation for the Living and Working Conditions, ‘4th European working conditions survey’, 2005.(2) Eurostat, ‘Work and health in the EU: A statistical portrait’, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2004.
Andre risikofaktorer, der kan udløse arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme, omfatter:
Further risk factors for WRULDs include the following.
Arbejdsmiljøet: hedsrepræsentanter, der er involveret i gennemførelsen heraf.
Work environment: involved in implementing them.
Foranstaltningerne skal fokusere på forebyggelse, men der skal også fastsættes foranstaltninger, som har til formål at mindske eventuelle skaders omfang.
Actions should focus on prevention, but also on measures to minimise the seriousness of any injury.
Det er vigtigt, at alle ansatte får de rette oplysninger om og undervises og oplæres i sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, så de lærer at undgå specifikke farer og risici.
It is important to ensure that all workers receive appropriate information, education and training on health and safety in the workplace, and know how to avoid specific hazards and risks.
Foranstaltningerne kan dække følgende områder: p
Measures may cover the following areas.
p r b p e p j dårlig indretning af arbejdspladsen, så de ansatte er nødt til at arbejde i ubekvemme arbejdsstillinger; dårlig udformning af værktøjer og maskiner for høje temperaturer, hvilket øger den generelle træthed, og et for koldt arbejdsmiljø, der kan gøre det vanskeligere at gribe om genstande dårlig belysning, som tvinger de ansatte til at indtage ubekvemme stillinger for at kunne se, hvad de laver høje støjniveauer, som øger muskelspændingen i kroppen.
Individual factors: or S p p a f p e p t p y a p p the physical capacity of workers varies, while previous injuries may make the body more vulnerable; lack of experience, training or familiarity with the job; ill-fitting clothing or personal protective equipment can restrict postures or increase the force necessary to work; host factors, e.g. smoking, obesity (4).
Arbejdsudstyr: Er værktøjerne ergonomisk udformet?
Organisational and psychosocial factors: p p e a p l t p p h
Arbejdsopgaver: Kan de fysiske krav til jobbet reduceres ved hjælp af nye værktøjer eller arbejdsmetoder?
Work equipment: are tools ergonomically designed? Can nonvibrating powered tools be used to reduce the force required for certain tasks?
Arbejdsplanlægning: Kan arbejdet planlægges eller fordeles bedre, og kan der indføres mere sikre arbejdssystemer?
Work tasks: can the physical demands of the job be reduced, using new tools or working methods?
p g p en de ansattes fysiske kapacitet varierer, og tidligere skader kan gøre kroppen mere udsat manglende erfaring, oplæring eller kendskab til jobbet dårligt siddende tøj eller dårligt sikkerhedsudstyr kan begrænse bevægelsesfriheden eller gøre det nødvendigt at bruge flere kræfter for at udføre arbejdet t u
Work management: can work be planned or allocated better and safer systems of work implemented?
Arbejdstilrettelæggelse: Kan der indføres en bedre balance mellem arbejds- og hvileperioder eller jobrotation?
Work organisation: can better work/rest ratios or job rotation be arranged?
Er der mulighed for at øge sikkerhedskulturen på virksomhedsplan?
Can a better safety culture be promoted at corporate level?
livsstilsfaktorer, f.eks. rygning, overvægt og lignende (
Design and procurement: can hazards be eliminated in the planning stage?
Organisatoriske og psykosociale faktorer:
Workplace health promotion, e.g. preventing smoking and obesity.
Design og indkøb: Er der mulighed for at fjerne risici i planlægningsfasen?
p a monotonous jobs or high pace of work; time pressure;lack of control over the tasks performed;limited opportunities for social interaction, or little support from their managers and colleagues.
Fremme af sundhed på arbejdspladsen, f.eks. forebyggelse af rygning og overvægt.
All of these factors may act separately, but the risk is greater if several risk factors work together.
Det er vigtigt, at de ansatte inddrages i håndteringen af farer på arbejdspladsen.
Worker involvement is essential when tackling workplace hazards.
De ansatte og arbejdstagerrepræsentanterne kender arbejdspladsen bedst.
The workforce and their representatives know the workplace as well as anyone.
EU-lovgivningen
Risk assessment for WRULDs
Arbejdsgivere er juridisk forpligtet til at evaluere risici på arbejdspladsen og sørge for at sikre de ansattes sikkerhed og sundhed.
Employers are legally required to evaluate the workplace risks, and act to safeguard the safety and health of workers and others who may be harmed.
Denne proces kaldes arbejdspladsvurdering eller APV.
This process is called risk assessment.
I henhold til EU-lovgivningen er det arbejdsgivernes ansvar at reducere risici for de ansattes sikkerhed og sundhed.
EU legislation makes employers responsible for minimising risks to workers’ health and safety.
De vigtigste EU-direktiver om arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme er anført i boks 2. Andre EU-direktiver, standarder og retningslinjer samt bestemmelser i de enkelte medlemsstater kan også være relevante for forebyggelsen af arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme (5).
The most important European directives concerning WRULDs are listed in Box 2.
Boks 2: De vigtigste EU-direktiver om forebyggelse af arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme p p p p p
Box 2: Main European directives relevant to preventing WRULDs p p
89/391/EØF:omforanstaltningertilforbedringaf arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet 90/270/EØF: om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejde ved skærmterminaler 90/269/EØF: om identifikation og forebyggelse af risici i forbindelse med manuel håndtering af byrder p
89/391/EEC:coversthemeasurestoencourage improvements in the safety and health of workers p p
Identificer potentielle risici: identificere alle risici eller risikokombinationer, som kan udløse arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme.
90/270/EEC: covers the minimum health and safety requirements for work with display screen equipment p
Flere oplysninger om forebyggelse af arbejdsbetinget besvær i nakke, skuldre og arme findes på: http://osha.europa.eu/good_practice/risks/msd/
More information on WRULDs prevention is available at:http://europe.osha.eu.int/good_practice/risks/msd/
Når APV’en er gennemført, skal der udarbejdes en prioriteret liste over foranstaltninger samt over de ansatte og de sikker-
After completing the risk assessment, a list of measures should be made in order of priority, and workers and their representatives
Flere oplysninger om agenturets publikationer findes på http://osha.europa.eu/publications
More information on Agency publications is available at http://osha.europa.eu/publications
) Links på agenturets websted til EU-lovgivning vedrørende arbejdsbetinget muskel- og skeletbesvær http://osha.europa.eu/topics/msds/, EU-lovgivning vedrørende arbejdstagerbeskyttelse, http://osha. europa.eu/legislation og til medlemsstaternes websteder, hvor der kan hentes information om national lovgivning og retningslinjer.
) Agency website links to European legislation relevant to MSDs http://osha.europa.eu/topics/msds/, EU legislation relating to workers protection, http://osha.europa.eu/legislation, and to Member State sites where national legislation and guidelines may be found.
Gengivelse er tilladt med kildeangivelse. Printed in Belgium, 2007 http://osha.europa.eu fs72ew07_da.indd 2
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. Printed in Belgium, 2007 http://osha.europa.eu fs72ew07_en.indd 2
Introduktion til arbejdsbetinget muskel- og skeletbesvær
Introduction to workrelated musculoskeletal disorders
Hvorfor er muskel- og skeletbesvær en fælles prioritering?
Why are musculoskeletal disorders our common priority?
• gentagne bevægelser• uhensigtsmæssige og statiske stillinger, f.eks. at have hænderne over skulderniveau eller at sidde og stå i længere tid• lokal sammenpresning af værktøjer og overflader• vibration• kulde eller overdreven varme• dårlige lysforhold, kan f.eks. føre til ulykker• højt støjniveau, kan f.eks. skabe spændinger i kroppen.
• Cold or excessive heat• Poor lighting, e.g. can cause an accident• High noise levels, e.g. causing the body to tense
Indretning af arbejdspladsen og psykosociale faktorer:
Organisational and psychosocial factors:
Muskel- og skeletbesvær er det hyppigst forekommende arbejdsrelaterede problem i Europa.
Musculoskeletal disorders (MSDs) are the most common workrelated problem in Europe.
Næsten 24 % af alle arbejdstagere i EU angiver, at de lider af rygsmerter, og 22 % klager over muskelsmerter, og i de nye medlemsstater er problemet endnu større, nemlig henholdsvis 39 % og 36 % (1).
Almost 24 % of the EU-25 workers report suffering from backache and 22 % complain about muscular pains. Both conditions are more prevalent in the new Member States, 39 % and 36 % respectively (1).
Ikke alene skaber muskel- og skeletbesvær personlige problemer og indkomsttab for den enkelte, det er også en belastning for erhvervslivet og de nationale økonomier.
Not only do MSDs cause personal suffering and loss of income, but they also cost businesses and national economies.
Enhver arbejdstager kan blive ramt, selv om muskel- og skeletbesvær faktisk kan forebygges med vurderinger af arbejdsopgaver og forebyggende foranstaltninger og ved at kontrollere, at disse foranstaltninger virker i praksis.
Any worker can be affected, yet MSDs can be prevented by assessing work tasks, putting in place preventive measures, and checking that these measures stay effective.
• krævende arbejde, mangel på kontrol over de udførte opgaver samt lav grad af selvstændighed• lav jobtilfredshed• gentagne, ensformige og hurtige bevægelser• mangel på støtte fra kolleger, overordnede og chefer.
• Demanding work, lack of control over the tasks performed, and low levels of autonomy• Low levels of job satisfaction• Repetitive, monotonous work, at a high pace• Lackofsupportfromcolleagues,supervisorsand managers
»Let belastningen« er temaet for EU’s kampagne for 2007 om muskel- og skeletbesvær.
‘Lighten the load’ is the theme for the 2007 European Campaign dedicated to MSDs.
Kampagnen er en videreførelse af de aktiviteter vedrørende muskel- og skeletbesvær, der blev iværksat under den første europæiske uge i 2000, som havde temaet »Læg ikke krop til hvad som helst«, og vil blive gennemført i alle EU’s medlemsstater og EFTA-landene.
The Campaign will take forward action on MSDs initiated during the first European Week in 2000, ‘Turn your back on MSDs’, and it will involve all EU Member States and EFTA countries.
Hvad er muskel- og skeletbesvær?
What are MSDs?
• tidligere sygehistorie• fysiske evner• alder• overvægt• rygning.
• Prior medical history• Physical capacity• Age• Obesity• Smoking
Hvordan afhjælper I muskel- og skeletbesvær?
How to tackle MSDs?
Arbejdsbetinget muskel- og skeletbesvær er for størsteparten forskellige lidelser, der skyldes gentagen eksponering for høj- eller lavintensive belastninger over en lang periode. Men muskel- og skeletbesvær kan også skyldes akutte traumer såsom brud, der opstår i forbindelse med en ulykke.
Workrelated musculoskeletal disorders are impairments of bodily structures such as muscles, joints, tendons, ligaments, nerves, bones and the localised blood circulation system, that are caused or aggravated primarily by work and by the effects of the immediate environment in which work is carried out.
En integreret strategi er en forudsætning for at komme muskel- og skeletbesvær til livs.
An integrated management approach is necessary to tackle MSDs.
En integreret strategi skal ikke kun være baseret på forebyggelse af nye former for besvær, men også behandling, genoptræning og reintegrering af arbejdstagere, der allerede lider af muskel- og skeletbesvær.
This approach should consider not just the prevention of new disorders, but also the retention, rehabilitation and reintegration of workers who already suffer from MSDs.
De forebyggende foranstaltninger skal være rettet mod den samlede belastning af kroppen, som kan bidrage til at udvikle muskel- og
Most workrelated MSDs are cumulative disorders, resulting from repeated exposure to high or low intensity loads over a long period of time.
Disse forstyrrelser rammer især ryg, nakke, skuldre og arme, men kan også påvirke underekstremiteterne.
Preventive measures should address the whole load on the body that may contribute to the development of MSDs.
Andre er uspecifikke, fordi smerter og ubehag ikke kan henvises til en specifik lidelse.
Normally there is no single factor that causes them — for example,
Boks 2: Håndtering af muskel- og skeletbesvær: den europæiske
These disorders mainly affect the back, neck, shoulders and upper limbs, but can also affect the lower limbs.
Hvilke faktorer kan bidrage til muskel- og skeletbesvær?
Some MSDs, such as carpal tunnel syndrome in the wrist, are specific because of their well-defined signs and symptoms.
strategi (2)Hvordan forebygger I muskel- og skeletbesvær (3
Box 2: Tackling MSDs: the European approach (2)To prevent MSDs (3):
Forskellige grupper af faktorer kan bidrage til muskel- og skeletbesvær, bl.a. fysiske og biomekaniske faktorer, organisatoriske og psykosociale faktorer samt individuelle og personlige faktorer (se boks 1). Disse faktorer kan optræde alene eller i kombination.
Different groups of factors may contribute to MSDs, including physical and biomechanical factors, organisational and psychosocial factors, individual and personal factors (see box 1).
Boks 1: Faktorer, der kan bidrage til udviklingen af muskel- og skeletbesvær
Box 1: Factors potentially contributing to the development of MSDs
Fysiske faktorer:
Keep workers with MSDs at work:
• anvendelse af muskelkraft, f.eks. til at løfte, bære, trække, skubbe og bruge værktøjer
• Awkward and static postures, e.g. with hands above shoulder level, or prolonged standing and sitting
(1) Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, »Fourth European Working Conditions Survey« 2005 (Fjerde EU-undersøgelse om arbejdsvilkårene, 2005).(2) Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, »Research on work-related low back disorders«, 2000 (undersøgelse af arbejdsbetinget besvær i lænderyggen).(3) Baseret på Rådets direktiv 89/391/EØF, artikel 6, stk. 2.
(1) European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, ‘Fourth European working conditions survey’, 2005.(2) European Agency for Safety and Health at Work, ‘Research on workrelated low back disorders’, 2000.
Figur 2: Transportbåndet efter ændring.
Figure 2: Feed conveyer after modification, showing an extended conveyer and the use of plastic linen bags o p manual handling alone is rarely the cause of back pain: there are many other factors that may contribute to its development, such as stress, vibration, cold and work organisation.
Båndet er blevet forlænget, og der bruges nu vasketøjssække af plastik.
Therefore, it is very important to assess the full range of MSD risks and to address them in a comprehensive way.
At beholde arbejdstagere med muskel- og skeletbesvær på arbejdspladsen burde være en integrerende del af en politik for muskel- og skeletbesvær på arbejdspladsen.
Keeping workers with MSDs at work should be an integral part of workplace MSD policy.
Der bør lægges særlig vægt på en tværfaglig tilgang, som kombinerer forebyggelse og genoptræning.
A special emphasis should be placed on multidisciplinary approaches, which combine prevention and rehabilitation.
Særlig vigtig er støtten fra ledelse og arbejdskolleger, når en arbejdstager med muskel- og skeletbesvær skal vende tilbage til eller blive på arbejdspladsen.
Particularly important is the role of social and organisational support in enabling workers with MSDs both to return to work and to stay in work.
Det er vigtigt aktivt at støtte og inddrage arbejdstagere i risikogruppen og andre berørte parter i virksomheden.
The active support and involvement of workers at risk and other stakeholders in the organisation is important.
EU-lovgivning
Source: HSE, UK.
Hovedelementerne i EU’s strategi for håndtering af muskel- og skeletbesvær fremgår af boks 2.
The key elements of the European approach to tackling MSDs are given in box 2.
Hovedelementerne i forebyggelsen af muskel- og skeletbesvær er allerede omfattet af EU’s direktiver, medlemsstaternes lovgivning og retningslinjer for god praksis.
The main components of MSD prevention are already recognised in European directives, Member States’ regulations and good practice guidelines.
Direktiverne er suppleret med en række europæiske standarder (kendt som EN-standarder), der indeholder forskellige uddybninger eller gennemfører direktiverne (5).
5 l the details or enable the directives to be implemented ().
Det arbejde, der udføres i vaskeriet på et stort hospital, udsætter arbejdstagerne for skader i lænd og skuldre.
Tasks carried out by workers in the laundry of a large general hospital put them at risk of lower back and shoulders injuries.
Opgaverne bestod af en kombination af lange fremadrettede kropsvridninger for at løfte tørt og vådt tøj og arbejde i uhensigtsmæssige stillinger.
The tasks included a combination of excessive forward bending to lift dry and wet linen, forceful exertion, and work in awkward postures.
Figur 1: Transportbånd før ændring, hvor arbejdstagerne skulle arbejde i ubekvemme stillinger
Figure 1: Feed conveyer before modification, requiring employees to work in awkward postures o r k
• 89/391/EØF: dækker foranstaltninger, der tilskynder til at forbedre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed• 89/654/EØF: dækker mindstekrav til en arbejdsplads• 89/655/EØF:dækker arbejdsudstyrog denhensigtsmæssige udformning heraf• 89/656/EØF: dækker personlige værnemidler og den hensigtsmæssige udformning heraf• 90/269/EØF: dækker identificering og forebyggelse af risici i forbindelse med manuel håndtering• 90/270/EØF: dækker minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejde med skærmudstyr• 93/104/EØF: dækker tilrettelæggelsen af arbejdstid• 98/37/EF: dækker maskiner (nyt 2006/42/EF)• 2002/44/EF: dækker identificering og forebyggelse af risici på grund af vibrationer.
• 89/391/EEC: covers the measures to encourage improvements in the safety and health of workers• 89/654/EEC: covers minimum requirements for the workplace• 89/655/EEC: covers the suitability of work equipment• 89/656/EEC: covers the suitability of personal protective equipment• 90/269/EEC: covers the identification and prevention of manual handling risks• 90/270/EEC: covers the minimum health and safety requirements for work with display screen equipment• 93/104/EC: covers the organisation of working time• 98/37/EC: covers machinery• 2002/44/EC: covers the identification and prevention of risks arising from vibration
Yderligereoplysninger omkampagnenommuskel-og skeletbesvær kan findes på http://ew2007.osha.europa.eu
Further information relating to the MSDs Campaign is available at http://ew2007.osha.europa.eu
Yderligere oplysninger om at forebygge muskel- og skeletbesvær og fastholde arbejdstagere med muskel- og skeletbesvær på arbejdspladsen kan findes på http://osha.europa.eu/topics/ msds/
More information on MSD prevention and retaining workers with MSDs at work is available at http://osha.europa.eu/topics/msds/
Yderligere oplysninger om agenturets publikationer kan findes på http://osha.europa.eu/publications
More information on Agency publications is available at http://osha.europa.eu/publications
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tlf. (+34) 94 479 43 60, fax (+34) 94 479 43 83 E-post: information@osha.europa.eu
European Agency for Safety and Health at Work Gran Vía, 33, E-48009 Bilbao Tel. (+34) 94 479 43 60, fax (+34) 94 479 43 83E-mail: information@osha.europa.eu
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur.
© European Agency for Safety and Health at Work.
Gengivelse er tilladt med kildeangivelse. Printed in Belgium, 2007 http://osha.europa.eu fs71ew07_da.indd 2
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. Printed in Belgium, 2007 http://osha.europa.eu fs71ew07_en.indd 2
Risici ved manuel håndtering af byrder på arbejdspladsen
Hazards and risks associated with manual handling of loads in the workplace
Hvad er »manuel håndtering af byrder«?
What is manual handling of loads?
Risikoen for rygskader øges, hvis opgaven:
The risk of back injury increases if the task:
Der er tale om manuel håndtering af byrder, når en eller flere arbejdstagere løfter, sænker, skubber, trækker, bærer eller flytter en p
Manual handling of loads (MHL) is any of the following activities carried out by one or more workers: lifting, holding, putting p
Stadigt færre arbejdstagere i EU oplyser, at de bærer eller flytter på tunge byrder, men procentvis er det alligevel mange (34,5 % i EU-25 og
p involves awkward postures or movements, e.g. a bent and/or twisted trunk, raised arms, bent wrists, over-reaching;