natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Private servicesektor, sagbearbejdere, specielt i banker, forsikrings- og byggeselskaber og den of­fentlige servicesektor
• Administrative support personnel, such as messengers or data filing clerks, will be most readily substituted. • Heavy inroads are also discernible in the typing and secretarial jobs.
40% arbejdspladser i fare i 80'erne.
The following statement (GITP, p.
Ændringer i beskæftigel­sen fra lavt kvalifice­rede sagbehandlings- og databehandlingsjob til højere kvalificerede EDB-job. Dersom den ak­tuelle vækstrate ikke opretholdes, kan det ske, at antallet af be­skæftigede falder med indtil 15% i løbet af de næste 5 år.
5 however, illus trates the labour market policy difficulties with which we are confronted: "What is certain is that the new jobs created cannot necessarily, as a matter of course, be filled by staff whose previous function becomes obsolete.
Tabel 6: Prognoser vedr. mikro-elektronikkens virkninger på beskæftigelsen
At all events intensive, large-scale training and retraining will
4.4 De socialt relevante gruppers indflydelse på introduktionen af elektronik på kontorområdet
4.4 Influence exerted by socially relevant groups on the introduction of electronic equipment in the office
I øjeblikket kan man frem for alt observere tre former for statslige akti­viteter: o Opmuntring til anvendelsen af elektroniske kontorteknologier som f.eks. oplysningskampagner, direkte økonomisk støtte, samt deres egen anvendelse af teknologierne; o lovgivning, samt standardisering for nogle landes vedkommende; o etablering af politiske rammebetingelser gennem f.eks. erhvervspoliti­ske beslutninger.
Three main forms of government action can be distinguished: i. encouragement of the use of electronic technology, eg by awareness campaigns, direct financial support and its own use of the techno logies; ii. legislation and, in some countries, standardization; iii. the establishment of political ground conditions, eg by economic policy decisions.
Ifølge HUSAT kan de engelske fagforbunds aktiviteter karakteriseres som følger: Nogle fagforeninger begrænser deres aktioner til helbred og sik­kerhed på arbejdspladsen.
According to HUSAT, the action of the trade unions in Britain can be characterized as follows: some unions restrict their action to health and safety.
Dataskærmarbejdspladser og deres virkning på arbejdstagerne er det som oftest behandlede emne.
One of the much-discussed preoccupations is that of VDU workplaces and their effects on employees.
Hertil etablerer HUSAT dog, at "nogle af de såkaldte "ergonomiske" anbefalinger i aller­højeste grad kan anses for at være politisk motiverede." (HUSAT, s. 88, jfr. Pearce (48)).
However, HUSAT notes that "some of the socalled 'ergonomie' recommendations ... can be perceived to be politically motivated" (HUSAT, p.
Netop her findes følgende citat: "Uheldigvis er det een af følgerne, at uhyre indviklede tekniske problemer omsættes til oversimplificerede anbefalinger, der herefter bliver et forhandlingsemne mellem virksomhedsledelse og fagforbund.
The report then goes on: "Unfortunately, one of the consequences is that extremely complex technical issues are translated into over-simplified recommendations which then become the subject of negotiations between management and unions.
Nogle af overenskomster­ne, man har forhandlet sig til, illustrerer blot de relevante gruppers uvidenhed; således f.eks. den gennem forhandling opnåede 57 Hz billedrepetitionsfrekvens i en ny teknologi-overenskomst, i forbindelse med hvilken fagforbundene krævede 60 Hz og virksomhedsledelsen 50 Hz." (HUSAT, s. 88, jfr. Pearce (48)).
Ζ in one new technology agreement when the union sought 60 Η and the manage­ st ment 50 Η " (HUSAT, p.
Ifølge HUSAT er den britiske arbejdsgiverforening i øjeblikket specielt opmærksom på "udviklingen af positive indstillinger til den teknologi­ske forandring" (HUSAT, s. 89).
According to HUSAT, the Confederation of British Industry "feel that close attention needs to be given to 'developing positive attitudes' to technolo­gical change" (HUSAT, p. 89).
Blandt de internationale organisationer kan man især henvise til stan­dardiseringsorganisationer - her bl.a. CCITT, International Telegraph and Telephone Consultative Committee (virker på telekommunikationens område) og ISO, International Organization for Standardization (fremmer etableringen og koordinationen af internationale normer).
The main bodies of relevance among the international organizations are standardization organizations, such as the International Telegraph and Telephone Consultative Committee (CCITT), active in the field of tele­communications, and the International Organization for Standardization (ISO), which promotes the establishment and coordination of international standards.
ILO, Inter­national Labour Office, beskæftiger sig bl.a. med problemer vedr. in­troduktionen og virkningerne af nye teknologier. Kontoret forsøger at influere udviklingen via medierne ved hjælp af publikationer i form af bøger, tidsskrifter, officielle meddelelser o.s.v.
Problems of the introduction and effects of new technologies are among the concerns of the International Labour Office (ILO), which en­deavours to influence developments via the media by means of publications in the form of books, journals, bulletins, etc.
Resultaterne af case-studier fra tre lande
Case study findings from three countries
5.1 De undersøgte case-studiers målsætning og evalueringsgrundlag
5.1 Objectives and basis of evaluation for the case studies considered
Tre af de fire institutioner, der fremlagde de her sammenfattede projekter (GITP, HUSAT, RSO), udførte også nogle case-studier.
Three of the four institutions which presented the projects summarized here (GITP, HUSAT, RSO) also carried out some case studies.
Det var case-studiernes målsætning at sammenligne de almene resultater af introduktionsgraden og virkningen af de nye informations- og kommunika­tionsteknologier på kontoret med erfaringerne, de enkelte brugertilfælde har høstet i praksis.
The aim of the case studies was to set the experience gained in individual practical applications alongside the general findings regarding the extent of introduction and effects of new information and communications technologies.
Samtidigt blev disse case-studier taget i betragt­ning ved evalueringen af de generelle udviklinger og tendenser.
At the same time the case studies were used to help in estimating general developments and trends.
RSOs mere specifike målsætninger karakteriseres som følger :
Some more specific aims of the RSO are characterized as follows:
"De kognitive mål ud fra disse case-studier sigter på:
"The cognitive aims at the basis of these case studies are concerned with:
(a) En klassificering af de realiserede eller de i øjeblikket under afprøvning værende anvendelsesområder til en frafiltrering af kon­torautomatiseringens status i øjeblikket samt de praktiske retnings­linier, der følges i organisationerne.
(a) The classification of applications achieved or being tested, to find out the present state of office automation development and the practical lines being followed in the organizations.
(b) Enkeltheder vedr. introduktionen af teknologier til kontorets auto­matisering m.h.t. processens planlægning, prøveprograramer, ansvaret for tilrettelæggelsen af aktiviteterne gennem en analyse og realise­ring af systemerne og de anvendte metodologier.
(b) The details of the introduction of office automation technologies, with reference to the planning of interventions, the test programmes, the responsibility and organization of the activities of analysing and realizing systems, and the methodologies used.
(c) Ændringerne i forbindelse med kontorets tilrettelæggelse, arbejds­indhold og professionelle status." (RSO, s. 42).
(c) The changes in office organization, job content and professional status." (RSO, p. 42)
Målsætningerne for HUSATs case-studier baseres på følgende overvejelser:
The aims of the HUSAT case studies are based on the following considerations: tions:
"Disse diskussioner (forfatternes OBS.: vedr. beskæftigelsesstruktur, organisation og job på kontorområdet; i dag og i morgen til rådighed stående teknologier) har understreget situationen og leveret et indtryk af potentiellet: som oftest gennem fremstillernes øjne.
"These discussions (author's note: regarding employment structure, organi zation and activities in the office area, and technologies available today and tomorrow) have set the scene, providing a view of the potential: mostly through the eyes of the manufacturers.
Hvor vidt dette potentiel realiseres, afhænger i høj grad af brugerne og deres erfarin­ger.
Whether the potential of this technology is realized depends largely on the users and their ex perience.
Dette afsnit koncentrerer sig derfor om brugerens syn på det elek­troniske kontor.
For this reason, this section concentrates on the users' view of the'electronic office.
Dette undersøges ved hjælp af case-studier." (HUSAT, s. 54).
This is examined by means of case studies" (HUSAT, p. 54).
Kontorets org efter før ir­
Pre­change office organization
1 η i ι organisatoriske baggrund bredere virkning er
Post­change office organization
Kontoropgaver
Organizational context
Godtagelse r
Office tasks
Denne struktur eksisterer og samspiller med en spe­cifik organisatorisk sammenhæng.
This structure exists and has interactions with a specific organizational context.
Som resultat af en systemudviklings­proces indføres et system, baseret på elektronisk teknologi til under­støttelse af kontoropgavernes udførelse.
As a result of a systems development process, a system based upon electronic technology is implemented to serve the tasks of the office.
Mens erfaringerne med systemet vokser, opstår der et brugsmønster, parallelt med evalueringen af god­tagelsen og den forventede præstation fra de på kontoret beskæftigede.
As experience of the system grows, a usage pattern emerges as the staff of the office assess the acceptability of the system and the level of perfor­mance to be expected.
Emner, så som hvad brugerne erfaringsmæssigt foretrækker ved systemet (sædvanligvis anderledes end systemdesignerens), omkostningerne for brugerne (m.h.t. indsats, tid, ny indlæring o.s.v.) og problemerne med, hvad der skal gøres og hvorledes, er også en del heraf.
Issues such as the user­perceived benefits of the system (usually different from the designers), the costs to the users (in terms of effort, time, re­learning, etc), and problems of knowing what to do and how to do it, etc, are covered.
Disse problemstillinger begrænser systemets udnyttelsesgrad og følgelig in­direkte alle andre virkninger.
These issues limit the degree to which the system is used and hence mediate all other effects.
De har f.eks. indflydelse på de på kon­toret mulige organisatoriske ændringer, samt på de bredere implikatio­ner for de praktiske arbejder på kontoret og ændringer i de eksterne relationer." (HUSAT, s. 55­56).
They affect, for example, the organizational changes that can occur in the office and also the broader implications for work practices in the office and changes in relation to the outside world" (HUSAT, pp. 55­56).
Som anført i HUSAT (s. 60) betyder anvendelsen af en kontrolliste imidler­tid, at resultaterne må fortolkes igen, hvor sekundære informationer også omfattes af overvejelserne.
60) points out, the use of a checklist means that - where reliance is placed on secondary informa tion - the findings have to be re-interpreted.
5.2 Sammenfattende oversigt over case-studierne
5.2 Synopsis of case studies
De tre institutioner undersøgte ialt 33 forskellige anvendelsesområder.
A total of 33 different applications were studied by the three institutes.
Herved tegner GITP sig for seks case-studier, HUSAT for 15 og RSO for 12 (i syv virksomheder).
GITP was responsible for 6 case studies, HUSAT for 15 and RSO for 12 (in seven establishments).
Tabel 7 viser industrigrenene, i hvilke case­studierne udførtes, samt systemerne, der dannede det tekniske grundlag for automatiseringen i de enkelte tilfælde.
Table 7 shows the sectors in which these case studies were conducted and the systems which in each instance formed the technical basis of the automation.
Ved hjælp af stikprøverne dækkedes ialt områderne, industri, handel og administration.
Altogether, the industry, commerce and administration sectors were covered on a spot-sampling basis.
Anvendel­sesområder, der havde indført tekstbehandling, dækkede det bredeste område.
The bestrepresented applications were those involving the introduction of word pro cessing systems.
Undersøgelserne stammer fra de seneste år og er således egnet som eksempler på selv de nyeste udviklinger.
The studies date from the last few years; they are therefore suitable for use as examples to characterize recent developments.
Case-studierne vedr. tele­kommunikation kunne næppe tages i betragtning, fordi der kun findes for­holdsvis få anvendelsesområder herfor, og disse befinder sig som oftest på et meget tidligt stadium.
It was not really possible to include case studies involving telecommunications, since applications in this field are as yet relatively few in number and are mostly at an early stage of implementation.
Som allerede nævnt udarbejdede HUSAT og RSO spørgeskemaer til opnåelse af de relevante data; disse spørgeskemaer er baseret på de i forrige af­snit beskrevne evalueringsrammer.
As has already been pointed out, HUSAT and RSO developed questionnaires for the data required, based on the evaluation framework described in the preceding section.
De ud fra case-studierne erhvervede data er ikke ensartede, og en fuldstændig sammenfattende oversigt var derfor ikke mulig her.
The data supplied in the case study presentations are not uniform, so that a systematic synopsis will not be possible here.
5.3 Beskrivelse og sammenfatning af case-studiernes resultater
5.3 Presentation and summary of the case study findings
Afsnit 5.3-1 til 5.3-3 dækker resultaterne af case-studierne fra de en­kelte rapporter.
Sections 5·3·1 to 5·3·3 give the case study findings from the individual reports.
En kort, overlappende beskrivelse findes i afsnit 5-3-4.
A brief synoptic presentation is given in Section 5·3·4.
De viste resultater adskiller sig ikke blot m.h.t. form, men også hvad de i sammenfatningen behandlede problemstillinger angår.
The results presented differ not only in their form but also in the questions dealt with in the summaries.
En beskrivelse af disse tilgrundliggende problemstillinger gives derfor forud for under­afsnittene vedr. resultaterne fra HUSAT og RSO.
The subsections devoted to the HUSAT and RSO results are therefore preceded by a presentation of these underlying questions.
SAMLEDE DÆKNING
TOTAL COVERAGE
Offentlig administration
Confectionery EDP Law practice Banking Transport Insurance Consultancy Health Public administration
Spørgsmålet om, hvilke problemstillinger først og fremmest bør tages i betragtning ved evalueringen af case-studierne, forklares som følger i HUSAT (s. 57): "Rapporterne vedr. case-studierne gør det nærliggende, at eet område er af dominerende betydning ved introduktionen af infor­mationsteknologi.
57) states: "The reports of the case studies suggest that there is one area of dominant concern in the implementation of information technology.
Grunden til, at problemet anses for at være afgørende, er, at brugerprofilen har ændret sig: "Efterhånden omfattes systembrugerne af virksomhedsledere og højtkvalificerede fagkræfter, administrationsper­sonale og sekretærer.
-59- because the nature of the computer user has changed: "Now system users include managerial staff, technical and professional personnel, administrators and secretaries.
I bedste fald betragter sådanne mennesker teknolo­gien som et værktøj til opnåelse af opgave-orienterede mål.
At best, such people look upon the technology as a tool to aid achievement of job-related goals.
Andre fryg­ter måske teknologien og undgår at bruge den, hvor dette er muligt." (HUSAT, s. 58).
Others may fear the techno logy and avoid it; if they can" (HUSAT, p. 58).
HUSAT inddeler "brugeligheden" i flere komponenter, som det fremgår af følgende illustration:
"Usability" is broken down by HUSAT into a number of components, as shown in Figure 26:
Arbejdsmiljø
Context
Endelige bruger
End user
Brugervenlighed
Ease of use
Brugerstøtte
User su
Det første krav til brugeren er, at fordringerne til dennes opgave eller job og den af systemet til rådighed stillede funktionsdygtighed stemmer overens med hinanden.
Task match The user's first requirement is for there to be agreement between the needs of his tasks or job and the service provided by the system.
Brugeren ved måske, at systemet leverer den for vedkommendes behov nød­vendige funktionsdygtighed: er dette imidlertid vanskeligt eller tids­krævende kan det ske, at han/hun benytter sig af andre metoder til ud­førelse af opgaven.
Ease of use The user may know that the system can provide the service which is appropriate to his needs but if it is difficult or time-consuming he may resort to other methods of carrying out the task.
Brugerstøtte
Page 102
Systemet kan forekomme vanskeligt, fordi brugeren ikke ved, hvordan det skal betjenes og har derfor brug for støtte i form af råd og assistance.
■60­ ledge needed to use it and therefore needs support in the form of advice and help.
Uden passende brugerstøtte kan problemet, "brugervenlighed", eventuelt blive umuligt at løse.
Without adequate user support the 'ease of use' problems may become insurmountable.
Brugen af alle systemer står i sammenhæng med det udøvede job, organisa­tionen og brugerens liv.
Context Every system is used within the context of the user's job, organization and life.
Brugen af systemet kan have meget vigtige kon­sekvenser inden for denne sammenhæng, idet det kan ændre brugerens fær­digheder, udøvede arbejdsopgaver og arbejdsliv på en gennemgribende måde.
System usage may have very important consequences within this context ­ it may drastically change the skills, jobs and working life of the users.
Nogle virkninger af denne art, der bedømmes som negative af nogle, kan være tilstrækkeligt til at forhindre introduktionen af et ellers meget værdifuldt system."
A few effects of this kind which are regarded by some as negative can be sufficient to obstruct the introduction of an otherwise very valuable system."
Ud fra disse synspunkter (til hvilke kan føjes et femte punkt, "planlæg­ningsprocessen") sammenfattes og citeres resultaterne af de fra HUSAT inkluderede case-studier (jfr. HUSAT, s. 62).
The findings of the case studies used by HUSAT are summarized and quoted in relation to these aspects as shown below (a fifth heading, "Design process issues", is added) (see HUSAT, p. 62).
Illustrationen sker i for­tættet form.
The presentation is in condensed form.
Argumenter, defekter o.s.v. har deres oprindelse i nogle få af de undersøgte tilfælde og gælder således ikke for alle de under­søgte case-studier:
The arguments, deficiencies, etc, are taken from individual exam­ples among those studied; they do not therefore apply to all the case studies:
"I. Problemområde: overensstemmelse med arbejdsopgaven
"I. Task match issues
1 ) Systemet opfylder ikke forventningerne for alle brugeres vedkommende - eksempler på kompensationsmekanismer er brugsundgåelse, ekstra ar_ bejde, decentralisering.
1) System does not meet the requirements of all the users ­ examples of coping mechanisms are non­use, extra work, decentralization.
2) Ikke-opfyldelse af brugerkrav m.h.t. nøjagtighed og pålidelighed -følgen er for ringe udnyttelse af systemet.
2) Failure to meet user requirements in terms of accuracy and reliability ­ consequence is under­use of the system.
3) Ikke-opfyldelse af brugerforventninger m.h.t. de nødvendige uddata - systemet var ikke blevet afpasset efter specielle krav.
3) Failure to meet user requirements in terms of the types of output needed ­ system was insensitive to special requirements.
4) Manglende erkendelse af karakteristiske bruger-egenskaber - at gøre tingene for nemme åbner muligheden for misbrug.
4) Failure to recognize user characteristics ­ making something too easy, therefore open to abuse.
Problemområde : brugervenlighed
Ease of use issues
1) Syv tilfælde nævner arbejdsomgivelserne og materiel som problemer.
1) Seven cases cite physical environment and hardware as problems.
3) Systemsammenbrud forårsager mere arbejde.
3) System breakdowns cause extra work.
4) Programmellets formgivning og programmel-grænsefladen skaber irri­tation.
4) Design of software and software interface caused irritation.
5) Det kræver for megen tid at betjene systemet.
5) System too time­consuming to operate.
Problemområde: brugerstøtte
User support issues
1) Rumligt afsides systembrugere støttes ikke tilstrækkeligt.
Distant users of system are not well supported.
2) Installationen af tekstbehandlingssystemer kræver indlæring - både for forfattere og skrivekræfter.
Word processor installations require training for authors as well as operators.
3) Til dels overhovedet ingen indlæring.
Some complete lack of training.
4) Indlæring nødvendig i sammenhæng med systemet som helhed.
Contextual training required.
5) Tillid til lokale eksperter bør eventuelt ikke anbefales.
Reliance on local experts can be inadvisable.
Problemområde: arbejdsomgivelser
Context issues
2) De nødvendige færdigheder ændrer sig - der kan kræves højere eller lavere kvalifikationer.
Job numbers change - may increase or decrease but general trend towards fewer jobs. Skills needed change - may increase or decrease.
3) Introduktionen af systemer kan resultere i, at arbejdet reduceres til enkelte, konstant repeterede funktioner, som kan medføre kedsommelig­hed, frustrering o© fremmedgørelse.
Introduction of system may lead to job functionalization which may result in boredom, frustration, alienation.
4) Ændrede kommunikationsrelationer - de kan blive bedre, men kontakttab og isolation kan også blive følgen.
Changes in communication patterns - may be better or may lead to loss of contact and isolation.
5) Ændringer i arbejdsstrukturen kan medføre tab af den tilgrundliggende arbejdssammenhæng.
Changes in job structure may lead to loss of contact with the fundamentals of the job.
6) Arbejdsbelastningen kan blive større.
Workload may increase.
7) Ændringer i magt- og indflydelsesstrukturer som f.eks. stærkere centraliserede strukturer, statusændring.
Changes in power and influence, eg strengthening of central services, changes of status.
8) Ændringer i jobevalueringen; inklusion af fagforbundene ved fastsæt­telsen af lønninger.
Changes in job evaluation, pay involvement of trade unions.
Problemområde : planlægningsprocessen
Design process issues
1) Indflydelsen, brugerne kan udøve, kan være minimal.
Amount of influence allowed to users - can be minimal.
2) Systemformgivere og ledelse må acceptere nye roller, dersom brugerne involveres i planlægningen.
System designers and management have to learn new roles if users involved in design.
3) Brugerne finder det vanskeligt at forstå teknologierne og at bidrage hensigtsmæssigt til planlægningsprocessen.
Users find it difficult to understand the technology and contribute usefully.
4) Konflikter mellem brugere, planlæggere og ledelse kan finde sted; li­geledes mellem planlægningsgruppe og øvrige brugere.
Conflict between users, designers and managers may arise, and between design group and remaining users.
5) Forsøgssysteraer eller systemer i jævn udvikling giver mulighed for ændringer under en fase med "organisatorisk indlæring"." (HUSAT, s. 62).
Evolutionary or 'pilot' systems give the opportunity for change during a period of 'organizational learning'."
Bemærkninger til (I): problemområdet, overensstemmelse med arbejdsopgaven
Remarks on (I): Task match issues
I ca. 50% af de undersøgte tilfælde viste manglerne sig på dette niveau.
There were deficiencies at this level in about 50% of the cases studied.
Det betyder, at dette problemområde ikke må forsømmes.
This problem area must therefore not be disregarded.
Det viste sig så­ledes - for installationen af et integreret kontorsystems vedkommende -
For instance, in the study of the integrated office installation, 14% of the staff for whom it was intended failed to use it because it did not fit in with their nor mal way of working.