natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Formålet med forskningen, som blev gennemført ved hjælp af et spørgeskema, var at indhente så detaljerede oplysninger som muligt fra de personer, der var direkte impliceret, m.h.t. visse helbredsmæssige indikatorer som f.eks. gener, sygdomme, ulykker, jævnlig forbrug af medicin og fravær på grund af at man skulle køre langt for at komme på arbejde, samt at konstatere, hvorvidt der var en sammenhæng mellem disse indikatorer og transporten mellem boligen og arbejdspladsen.
The aim of the research, which was carried out by means of a questionnaire, was to obtain as detailed information as possible from the people directly concerned as to certain health indicators such as the disorders complained of, illnesses, incidents and accidents and drugs habitually taken and absenteeism due to commuting, and to ascertain the degree of correlation between these indicators and commuting.
De, der havde langt til arbejde, gav udtryk for betydeligt flere symptomer end de, der boede tæt på deres arbejdsplads.
Commuters reported a significantly higher number of disorders than did the noncommuters.
Der var væsentligst tale om psykiske og psykosomatiske lidelser, selv om der til en vis grad var forskel på de forskellige grupper.
In essence these disorders were psychological or psychosomatic, although there were certain differences among the various groups.
Tabel 8 - Hovedresultaterne helbredstilstand (gennemsnitstal)
Table 8 - Main findings on health of Dutch workers (averages)
ELEKTRON: [KFIRMA arbe jdere funktionærer arbejdere funktionærer
PRODUCTION NON-PRODUCTION PRODUCTION NON-PRODUCTION
I undergruppen bestående af de hollandske arbejdere på elektronikfabrikken var der ikke særlig stor forskel på dem der havde langt til arbejde og dem der boede tæt på arbejdspladsen.
In the subgroup of Dutch workers employed by the electrical engineering firm there were no special differences between commuters and noncommuters.
I forbindelse med undergruppen på den hollandske virksomhed inden for maskinindustrien havde mange af de arbejdere, der havde langt til arbejde, derimod mange stressbetingede symptomer, hovedsagelig træthed, de var irritable, kunne ikke koncentrere sig og havde svært ved at sove, hvilket hovedsagelig kom til udtryk ved at de ofte vågnede om natten eller vågnede for tidligt om morgenen.
Among the heavy engineering subgroup in Holland, on the other hand, a higher percentage of commuting production workers displayed a larger number of stress-related complaints, mainly tiredness, edginess, irritability, lack of concentration and difficulty in sleeping, mainly waking up frequently in the night or waking too early in the morning.
På den anden side rapporterede de italienske lønmodtagere, der havde langt til arbejde, i gennemsnit om flere gener end deres kolleger, der ikke boede så langt fra arbejdspladsen, og der var her flere tegn på stress (jfr. tabel 9).
Italian commuters, on the other hand, reported a significantly greater average number of complaints than their non-commuting counterparts and the indicators of psychological stress were greater (see Table 9).
Disse symptomer var ledsaget af fortrinsvis psykosomatiske lidelser, såsom angst, hovedpine, problemer med maven og hjertebanken.
These indicato,s were accompanied by complaints of an essentially psychosomatic nature such as anxiety states, headaches, indigestion and palpitations.
Der var ikke flere, der havde problemer med at sove, skønt de i gennemsnit sov 22 minutter mindre end dem, der boede tæt på arbejdspladsen.
The proportion suffering from sleeping difficulties was no higher, although they slept an average of 22 minutes a night less than noncommuters.
Tabel 9 - Hovedresultaterne helbredstilstand (gennemsnitstal) lang transporttid kort transporttid
Table 9 - Main findings on health of Italian workers (averages)
Gnsn. antal klager over helbredet
Average number of complaints
Gnsn. antal ulykker ( 3 dage)
Average number of accidents ( > 3 days) 0.8
Sygefravær (dage)
Absence due to sickness (in days)
Fravær p.g.a. ulykke (dage)
Absence due to accident (in days)
Psykisk stress (points)
Psychological stress score
For så vidt angik sygdom var det kun de italienske lønmodtagere (lang transporttid), navnlig på de to virksomheder inden for maskinindustrien (specielt kvinder), der i løbet af de sidste fem år gennemsnitlig havde haft flere sygedage end dem, der boede tæt på arbejdspladsen, og der var her kun tale om en lille forskel.
As far as illnesses were concerned, only among the Italian commuters and in particular those in the two engineering concerns (especially the women) was the average number of illnesses suffered over the previous five years higher than among non-commuters, and even then only slightly.
Tallene for sygefravær (som medarbejderne selv nævnte) var større blandt de lønmodtagere, der havde langt til arbejde, i alle de hollandske undergrupper med undtagelse af funktionærerne på elektronikvirksomheden. I Italien forholdt det sig navnlig sådan på maskinfabrikken med kvindelige medarbejdere.
Absenteeism owing to sickness (as mentioned by the workers themselves) was higher among commuter-workers in all the Dutch subgroups except the nonproduction group of the electrical engineering concern; in Italy, among the engineering concerns, especially the company employing women.
Omvendt var der ingen særlig forskel på folk med hhv. langt og kort til arbejde i nogen af landene i henseende til sygdomstype, arbejdsulykkeprocent eller antallet af de former for farmaceutika man regelmæssigt brugte.
On the other hand, there were no important differences between commuters and noncommuters in either country in terms of type of illness, percentage of industrial accidents or the number and type of habitual drugs.
Det skal dog understreges, at kvindelige arbejdere, og specielt de kvinder der havde langt til arbejde, havde et større forbrug af psykofarmaka, hovedsagelig beroligende midler. Dette resultat sammenholdt med mere fravær og hyppigere sygdora synes at vise, at lange transporttider indebærer langt flere negative virkninger for kvinders levevilkår.
It should be pointed out, however, that the women workers and women commuters in particular were taking more psychopharmaceutical drugs, mainly tranquillizers.
Man kom også frem til nogle interessante oplysninger om kombinationsvirkningerne af lang transporttid og skifteholdsarbejde (jfr. tabel 10).
Interesting information also emerged on the combined effects of commuting and shiftwork (see Table 10).
Tabel 10 - Skifteholdsarbejdes betydning for det gennemsnitlige antal psykiske belastninger.
Table 10.
Produktionsarbejderne på den hollandske maskinfabrik lang transporttid kort transporttid skifteholdsarbejdere (2 χ 8)
Effect of shiftwork on average number of psychological complaints reported by production workers in the Dutch engineering concern -
Man konstaterede, at de to faktorer tilsammen gav flere symptomer på psykiske lidelser blandt arbejderne; lange transporttider syntes endvidere at have større virkning end 2-holdsdrift.
It was found that the two factors combined increased the proportion of psychological complaints among workers; commuting also appeared to have a greater effect than two-shift working.
I forbindelse med de italienske arbejdere, der arbejdede i 2- og 3-holdsdrift (jfr. tabel 11) konstaterede man betydelige forskelle m.h.t. de gener, der opstod under transporten, tidspunktet for at stå op, sygefravær og tilfredshed med arbejdet.
Among Italian shiftworkers employed on a two- or three-shift system (see Table 11), significant differences were found in terms of the disorders reported as occurring during travel, waking time, absenteeism due to sickness and job satisfaction.
Tabel 11 - Sammenligning mellem de italienske skifteholdsarbejdere og personalet på dagtid i relation til transport mellem boligen og arbejdspladsen dagtid
Table 11:
3x8 skifteholdsarbejdere arbejdere
3x8 SHIFTWORKERS
Står op kl. (gnst.)
Aver, waking time
Gnst. antal lidelser diagnosticeret
Aver, no disorders diagnosed
% utilfreds med deres arbejde
% dissatisfied with job
Med hensyn til gener forbundet med transporten var det, ud over at der naturligvis var forskel på dem der havde hhv. lange og korte transporttider i de tre grupper, kun "3x8"-skifteholdsarbejderne (både de der havde langt til arbejde og de der boede tæt på arbejdspladsen) der oplevede flere gener. Dette hang formentlig sammen med deres særlige arbejdstid, der gjorde, at de skulle på arbejde på ubekvemme tidspunkter.
With regard to travel-related discomforts, apart from the obvious difference between commuters and noncommuters within the three groups, the level of discomfort was higher only among the "3 χ 8" shiftworkers (commuters and noncommuters alike).
Tidspunktet for dagskiftets påbegyndelse betød endvidere, at skifteholdsarbejdere og personalet på dagtid skulle op på forskellige tidspunkter: de skifteholdsarbejdere, der havde langt til arbejde, stod endnu tidligere op.
The time at which the morning shift started also affected differences in the morning waking times of shiftworkers and dayworkers: commuting shiftworkers rose even earlier than others.
Som følge heraf kunne halvdelen af de skifteholdsarbejdere, der arbejdede i 2. holdsdrift (med langt til arbejde) bedre lide eftermiddagsskiftet end morgenskiftet, mens der blandt dem der boede tæt ved arbejdspladsen ikke noteredes nogen forskel.
Because of this, 50% of the "2 χ 8" shiftworker/commuters disliked the morning shift more than the afternoon shift, whereas there was no difference in this respect among noncommuters.
Man konstaterede det samme problem blandt de skifteholdsarbejdere, der arbejdede i 3-holdsdrift : mens 44% generelt nødigst ville arbejde på natholdet, ville 40% af dem, der havde langt til arbejde, nødigst arbejde på morgenskiftet.
The problem was found among the "3 χ 8" shiftworkers as well: whereas 44% in general disliked the night shift most, 40% of the commuters disliked the morning shift most.
Gruppen bestående af "3x8"-skifteholdsarbejdere med langt til arbejde havde flere klager m.h.t. helbredet, navnlig problemer med maven og halsbrand, selv om der i denne gruppe var langt mindre sygefravær og utilfredshed 'med arbejdet sammenholdt med "2x8"-skifteholdsarbejderne med langt til arbejde, og de medarbejdere der var på dagtid (lang transporttid).
The group of "3 χ 8" shiftworker/commuters reported a higher incidence of complaints, especially digestive disorders and heart­burn, although their absences due to sickness and the percentage in this group dissatisfied with their work was found to be far lower than in the "2 χ 8" shiftworker/commuters and the dayworker/ commuters.
Disse tal bekræfter, at der er en sammenhæng mellem skifteholdsarbejde og transporten til og fra arbejdspladsen, selv om disse faktorer kan være mere eller mindre udtalte og tydelig afhængige af andre forhold, såsom om de pågældende har andet arbejde, de økonomiske incitamenter ved natarbejde og at skifteholdsarbejdere, der arbejder om natten, muligvis selv har valgt at arbejde på det tidspunkt.
These figures confirm that the two factors of shiftwork and commuting are interrelated, although the role each one plays may be more or less marked and evident depending on other conditions such as whether a second job is being done, the financial incentives offered by night work and a possible process of self-selection among nightworkers.
Der var ikke særlig stor forskel på dem, der havde langt til arbejde, og kontrolgrupperne, ligesom der heller ikke var væsentlig forskel på de diagnoser, bedriftslægerne havde stillet.
The findings from medical examinations and clinical and laboratory tests associated with two subgroups of workers were compared, one group being those employed in the chemical concern and the other in the heavy engineering company.
Selv om der til dels var forskel på stikprøvegrupperne, bekræfter dette resultaterne af svarene på spørgeskemaerne, nemlig at virkningerne af transporten mellem boligen og arbejdspladsen væsentligst manifesterer sig som "gener", selv om de ikke er så alvorlige, at de resulterer i specifikke sygdomsbilleder.
Even though the samples partially diverged, this confirms the findings from the replies to the questionnaire, i.e. that the effects of commuting on workers' wellbeing essentially manifest themselves as "complaints", although they are not so serious as to build up specific pictures of disease.
Det overblik man kan danne sig ud fra de to forskningsprojekter kan betragtes som rimeligt tilfredsstillende.
The overview produced by the two research projects on commuting can be seen as reasonably satisfactory.
Til trods for de begrænsninger forskningen lå under for, og som til dels var selvvalgte (sektorer, tids- og omkostningsramme) og til dels ydre faktorer (økonomisk krise og krise inden for fremstillingserhvervene) har den givet nogle resultater, der er tilstrækkelige til, at man kan danne sig et mere præcist billede af fænomenet og placere det tydeligere i sammenhæng med de generelle spørgsmål forbundet med at forbedre leve- og arbejdsvilkår.
Despite the set of limitations, partially self-imposed (sectors of the economy analysed, timing and cost) and partially external (period of economic and production crisis), it has in fact provided sufficient guidance to create a more accurate picture of the phenomenon and place it more clearly within the context of general issues linked with the improvement of living and working conditions.
Som allerede nævnt var indfaldsvinklen på forskningen bevidst mere "udforskende" end "analytisk", fordi man på daværende tidspunkt ikke vidste nok om emnet. Følgelig var formålet med forskningen at "vurdere" så mange som muligt af de faktorer, som fænomenet bestod af eller som påvirkede det, men også at se nærmere på bestemte aspekter.
As already stated, the approach to the research was consciously more "extensive" than "analytical" because of the lack of information on the subject up to that time.
Den første konklusion, der kan udledes, giver et svar på det vigtigste spørgsmål, forskningsemnet gav anledning til: selv om transporten mellem boligen og arbejdspladsen tilsyneladende ikke har nogen væsentlig negativ indflydelse på helbredet og sikkerheden, er det en potentielt belastende og forstyrrende faktor for dem der berøres heraf.
The first conclusion that may be drawn provides an answer to the main question raised by the research theme: although commuting does not appear to make a major adverse effect on the health and safety of workers, it is a potential stressful and disruptive factor for those concerned.
Som man vil have bemærket var virkningerne mere markante i Italien end i Holland. I Holland var virkningerne mere udtalte blandt dem, der arbejdede i jern- og metalindustrien.
As will have been noted from the text, the effects were found to be more marked among Italian than among Dutch commuters; within the group of Dutch commuters, they were more marked in the case of people working in the heavy engineering industry.
Et andet punkt, som fremgår ret klart af resultaterne, er, at transport mellem boligen og arbejdspladsen ikke udelukkende kan vurderes ud fra de transportmæssige problemer, men skal betragtes i sammenhæng med de generelle sociale betingelser og arbejdsforhold, der giver anledning til eller påvirker transporten mellem boligen og arbejdspladsen.
A second point emerges fairly clearly from the findings pre sented: commuting cannot be assessed solely in terms of travel problems but must be considered in conjunction with the general, social and working conditions which give rise to or affect commuting.
F.eks. rapporteres der i den hollandske undersøgelse navnlig om negative virkninger i forbindelse med produktionsarbejdere i jern- og metalindustrien, mens disse problemer er knap så udtalte blandt arbejdere og funktionærer i elektronikindustrien.
In this respect, one enlightening finding is that in essence the people who complain most of the discomforts and disorders associated with commuting are those whose living and/or working conditions are less advantageous.
Dette kan betyde, at transport mellem hjemmet og arbejdspladsen kun kan give negative virkninger, hvis der samtidig er tale om andre belastningsfaktorer.
In the Dutch case, for example, adverse effects are reported particularly by production workers employed in the heavy engineering industry, whereas these problems are less evident among either production or nonproduction workers in the electrical engineering industry.
Italienske lønmodtagere tegner sig for flere klager vedr. helbredet og gener.
This may mean that commuting is capable of producing adverse effects only if there are other stress factors as well.
Det er mere sandsynligt, at denne gruppe kører langt for at komme på arbejde, ikke fordi de selv har valgt, men fordi de har vanskeligere ved at finde arbejde og en bolig.
There are more complaints and discomforts among Italian workers, who are more likely to commute not by choice but because of the greater difficulties they encounter in finding employment and housing.
De lidelser, der er mest udbredt blandt folk, der har langt til arbejde, er psykiske og/eller psyko-somatiske.
The disorders most commonly reported by commuters are psychological and/or psychosomatic.
I den sammenhæng er kvinder specielt ufordelagtigt stillet; en mere detaljeret undersøgelse af de mere markante virkninger synes berettiget.
Women commuters are at a particular disadvantage in this respect; a more detailed investigation of the more marked adverse effects would appear to be warranted.
Et andet aspekt, der fortjener at blive mere indgående studeret, er den kombinerede virkning af bolig-arbejdstransport og skifteholdsarbejde i betragtning af, hvor udbredt dette arbejdstidssystem er i EF.
Another aspect deserving more specific analysis is the combined effect of commuting and shiftwork, in view of the spread of this method of organising working hours among European Community workers.
I betragtning af den type gener og lidelser, der er forbundet med transport, og studier af de forhold der gør sig gældende i de pågældende befordringsmidler, kan og skal der gøres langt mere for at forbedre transportforholdene.
Bearing in mind the type of discomforts and disorders linked with travel and checks on actual conditions on the principal means of transport used to travel to work, a good deal more could and should be done to improve workers' travelling conditions.
Konkluderende kan anføres, at transport mellem boligen og arbejdspladsen tilsyneladende tydeligt kan give anledning til gener og sygdomme, som kan blive betydeligt forstærket eller mindsket af faktorer forbundet med samfundsøkonomiske forhold, familiestatus og arbejdsvilkårene.
In conclusion, it may be stated that commuting is apparently capable of causing evident discomfort and disorders, which may be considerably accentuated or attenuated by factors linked with the socioeconomic context, family status and working conditions.
LØBENDE
FOUR YEAR
DET EUROPÆISKE INSTITUT
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
© Copyright: DET EUROPÆISKE INSTITUTTIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE, 1985. Tilladelse til oversættelse eller kopiering skal indhentes hos European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Loughlinstown House, Shankill, Co. Dublin, Ireland.
Designed & Printed by the European Foundation © Copyright: THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS, 1985.
Dublin-instituttets virksomhed i perioden 1977-1984 Den økonomiske og sociale baggrund Situationen i EF-sammenhæng Indfaldsvinkel på forskningen
Activities of the Foundation 1977-1984 Economic and social context Community context Lines of approach
TID Tidstilrettelæggelse Tidsplanlægning Tid og familien
TIME The organisation of time Time management Time and the family
MILJØET Miljøet i byer Ny teknologi og miljøet i byer Genskabelse af bymidters betydning og mere økonomisk og socialt nuancerede bymidter Miljøet i byer — boliger — socialt sammenhold Langtidslediges levevilkår Initiativer med tilknytning til frivilligt miljøarbejde Bioteknologiens betydning for miljøet og forvaltningen af miljøet Ikkenukleart affald Tekniske, økonomiske og forvaltningsmæssige aspekter Sikkerhedsmæssige aspekter
THE ENVIRONMENT The urban environment New technology and the urban environment Restoring the importance of urban centres and their economic and social diversification The urban environment — accommodation — social cohesion Living conditions of the long-term unemployed Initiatives linked to voluntary work concerned with the environment The effect of biotechnology on the environment and management of the environment Non-nuclear wastes Technical, economic and management aspects Safety aspects
Bilag: Det europæiske Instituts virksomhed i perioden 1977-1984
Annex: Activities of the European Foundation 1977-1984
DUBLIN-INSTITUTTETS VIRKSOMHED I PERIODEN 1977-1984
ACTIVITIES OF THE FOUNDATION 1977-1984
Instituttets forskning, informations- og udgivelsesvirksomhed siden 1977 er beskrevet i bilaget.
The research, information and dissemination activities of the Foundation since 1977 are described in the annex to this document.
DEN ØKONOMISKE OG SOCIALE BAGGRUND
ECONOMIC AND SOCIAL CONTEXT
Det fireårige løbende program skal afspejle instituttets mål og opgaver, således som de er defineret i artikel 2 i Rådets forordning nr. 1365/75.
The four-year rolling programme must necessarily reflect the objectives and tasks of the Foundation as they are defined in Article 2 of Council Regulation No. 1365/75.
Blandt disse mål og opgaver er der to grundliggende krav, som hænger sammen og er helt væsentlige for planlægningen og udformningen af fireårsprogrammet.
Amongst these objectives and tasks there are two interrelated and fundamental requirements, essential for the planning and formulation of the four-year programme.
Disse krav går ud på, at instituttet skal:
These requirements are that the work of the Foundation should:
—sigte mod at forbedre leve- og arbejdsvilkårene på mellemlangt og langt sigt —tage hensyn til EFs politik og sætte instituttet i stand til at forsyne EF-institutionerne med relevant materiale, d.v.s. oplysninger, der kan være til gavn for Fællesskabet.
—be directed towards improving living and working conditions in the medium and long term, —take account of Community Policies and enable the Foundation to provide relevant information to the institutions of the Community, i.e. be of benefit to the Community.
Det følger af den første betingelse, at programmet i princippet skal betragtes ud fra den samfundsøkonomiske situation i 1990'erne, og at det derfor må bygge på en forholdsvis dybtgående beskrivelse af nogle af den situations hovedtræk, for at man kan være sikker på, at man vælger de områder, hvor instituttets arbejde vil kunne få størst mulig betydning.
It follows from the first condition that the programme, in principle, must be considered within the perspective of the socio-economic situation of the 1990s and, consequently, must be based on a reasonably sound description of some of the main characteristics of that situation, in order to ensure that the areas chosen are those in which the Foundation's contribution can have the greatest possible impact.
Det andet krav forudsætter, at instituttets forskning skal have tilknytning til EFs politik og virksomhed på mellemlangt og langt sigt.
The second requirement implies that the Foundation's research should be linked to the policies and activities of the Community in the medium and long term.
I fireårsprogrammet bestræber man sig så vidt muligt på at tage hensyn til dette i forbindelse med de foreslåede foranstaltninger.
The four-year programme endeavours to take account of this as far as possible in respect of the measures proposed.
M.h.t. udviklingen på mellemlangt sigt har man set på følgende faktorer:
As far as medium-term trends are concerned, the following factors have been taken into consideration :
(a) Vækst og den økonomiske situation. Den gennemsnitlige årlige vækst i bruttonationalproduktet er særdeles beskeden, og selv om mange økonomer forventer, at der vil ske en vis forbedring, forudser de ikke en særlig markant tendens.
(a) Growth and the economic situation.