natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I de sidste par år er der ikke blot offentliggjort mange rapporter vedr. eksperimenter og projekter, men også vedr. undersøgelser af sådanne interventioners udform­ning og følger.
In the last few years, there have not only been many reports of experiments and projects published, but also studies of the design and results of such interventions.
Førstnævnte vedrører specifike interventioner, så som ovennævnte tilfælde (anvendt forskning), mens sidstnævnte vedrører ren forskning (af en fundamental art).
The former concerns specific interventions such as the abovementioned cases (applied research) while the latter concerns pure research (fundamental in character).
El-undersøgelsen kan også karakterise­res som en forskning vedr. forskning.
The EF study can also be characterised as research of research.
Ønsket om at ændre eksisterende arbejdsorganisationer forklares for det meste som en understregning af disfunktioner i organisationer af denne art. Den hollandske Kommission for Produktivitetens Forbedring (Commissie Opvoering Productiviteit - COP) angiver følgende (12):
The desire to change existing work organizations is continuously explained in terms of changing dysfunctions in these organizations. The Dutch Commission for the Improvement of Productivity (Commissie Opvoering Productiviteit - COP) states the following (12):
"Der findes en form for arbejdsorganisation, inden for hvilken der er meget begrænset plads til individuelle medlemmer i produktions­processen.
"A type of work organization has come into existence in which the room for individual members in the production process is' very limited.
I almindelighed er medlemmerne af disse organisationer blevet klar over disse begrænsninger, der er forbundet med arbejds­organisationens sædvanlige instrumentering.
In general, the members of these organizations have become aware of these limitations which are bound to the usual instrumentation in work organization.
Dette varsler efter le­delsens mening følgelig problemer på områderne, koordination, kom­munikation og motivation."
Thus, management sees problems being signalled in the areas of coordination, communication, and motivation.".
Mange organisationsmæssige ændringer, ofte kaldet "eksperimenter", finder sted på et direkte arbejdssituationsniveau for det meste i form af samråd på værkstedsgulvet og jobrestrukturering.
Many organizational changes, often under the rubric "experiment" are taking place at the level of the direct work situation, mostly in the form of shop floor consultation and job restructuring. uring.
Disse kan eventuelt anses for at være forsøg på at nå frem til nye former for samarbejde inden for arbejdsorganisationen.
These can be seen as attempts to arrive at new forms of collaboration within the work organization.
36 på værkstedsgi lvet, og hvilke aspekter af disse processer er afgø­rende faktorer?"
"To what extent do processes of organizational change such as the implementation of job restructuring and floor consultation increase participation and which aspects of these processes are determinant?".
Medbestemmelse forstås her som "graden, i hvilken medlemmerne af arbejds­organisationen sidder inde med midlerne til at omdanne deres definition af en situation til virkelighed".
Participation is here understood to be "the degree to which members of the work organization possess the means to manifest their definition of a situation".
Der er mange former, med hvilke organisationsmæssig ændring kan udtrykkes.
There are many forms in which organizational change can be expressed.
Den Hertog (9) giver en liste over syv elementer, der findes - undertiden i kombination med andre - i jobrestruktureringsprojekter:
Den Hertog (9) lists seven elements which are - some times in combination - found in job restructuring projects:
- forlængelse af arbejdscyklen/udvidelse af arbejdsopgaverne (horisontalt); - jobberigelse (vertikalt); - jobrotation; - feedback (af kvalitative og kvantitative data); - små, produktorienterede arbejdsgrupper; - samråd på værkstedsgulvet; - forkortelse af kæden (afvertikalisering)·
- lengthening of cycle/task broadening (horizontal); - job enrichment (vertical); - job rotation; - feedback (of qualitative and quantitative data); - small product-oriented work groups; - shop floor consultation; - shortening of line (de-verticalisation).
Forskellige forfattere i Holland har skrevet om problemerne vedr· en ændring i arbejdsorganisationer. Flere af disse citeres forneden·
Various authors in the Netherlands have written about the problems of change in work organizations.
De Sitter skitserer et bredere perspektiv for en angrebsmåde til jobrestruk­turering, og ud fra dette fremsætter han flere anbefalinger herfor· Efter denne noget teoretiske behandling gennemgår fire andre forskere - Walravens, Den Hertog, Ramondt og Looise - projekt og eksperimenter i forskellige former for arbejdsorganisation·
After this somewhat theoretical piece, four other researchers - Walravens, Den Hertog, Ramondt and Looise -review project and experiments in different forms of work organi zation.
Den Hertog evaluerer otte tilfælde i Philipskoncernen, i hvilke han har været engageret som medlem af afdelingen for arbejdspsykologi.
Den Hertog evaluates eight cases within the Philips corporation with which he was involved as a member of the industrial psychology department.
Walravens* tre tilfælde og Den Hertogs otte tilfælde er allerede blevet kort beskre­vet i tidligere kapitler ud fra El-modellen.
Walraven's three cases and Den Hertog's eight cases have already been briefly described in terms of the EF model in previous chapters.
Disse drejede sig ikke blot om eksperimenter med jobrestruk­turering og samråd på værkstedsgulvet, men også om institutionelt samråd på koncernniveau og om spørgsmål vedr. fælles ejendomsret.
These concerned not only experiments with job restructuring and floor consultation, but also institutional consultation at corporate level and questions of shared ownership.
De Sitter (13) sætter spørgsmål vedr. arbejdets kvalitet i relation til spørgsmål vedr. organisationens kvalitet og kvaliteten af forholdet mellem arbejdsmarkedets parter.
De Sitter (13) relates questions dealing with the quality of work to questions of the quality of the organization and the quality of industrial relations.
Hvad arbejdets kvalitet angår noterer han den typiske tendens henimod en forkortelse af cyklustiderne, jobdeling og den lave undervisningsmæssige standard, der er resultatet af en lille regule­rende kapacitet både i selve jobbet (internt) samt i relation til arbejds­miljøet (eksternt).
With regard to the quality of work, he notices the typical trend towards the shortening of cycle periods, job divisions and low educational level which result in a small regulation capacity, both within the job (internally) as well as in relation to the work environment (externally).
Manglende regulerende kapacitet i med hinanden forbundne kæder af arbejdsopgaver fører til en situation, i hvilken problemerne nemt kan spredes gennem hele kæden og følgelig kræve koordinerende tilsyn.
The lack of regulation capacity in connected chains of labour tasks leads to a situation in which problems can easily spread throughout the whole chain, requiring coordinating supervision.
Der følger en adskillelse af udførelse og regulering plus en yderligere opdeling i delopgaver.
There follows a separation of execution and regulation plus a further division into partial tasks.
Dette påvirker organisationens kvalitet, og der opstår et stadigt mere indviklet produktionsreguleringssystem. Den voksende mangel på regulerende kapacitet fører på sin side til voksende standardisering o.s.v.
This affects the quality of the organisation and an increasingly complex system of production regulation arises.
I sidste ende er en fleksibel produktionsfølge kun mulig gennem skabelsen af marginer og buffere inden for og blandt dele af produktions­processen, hvilket fører til kumulative tab inden for systemet.
Finally, a flexible production sequence is only possible through the creation of margins and buffers within and among parts of the system, leading to cumulative losses of the system.
Adskillel­sen af udførelse og regulering sker også blandt arbejdstagerne, og der opstår relativt lukkede personalekategorier, der reducerer social bevæge­lighed og følgelig influerer de aktuelle forhold på arbejdsmarkedet.
The separation of execution and regulation also occurs among the employees and relatively closed categories of personnel are formed which reduce social mobility and thus influence existing industrial relations.
De Sitter erklærer, at der eksisterer et nært forhold mellem arbejdets kvalitet, organisationen og forholdene på arbejdsmarkedet på en sådan måde, at ­ udtrykt kybernetisk ­ positive feedbaekcykler dominerer.
De Sitter states that a close relationship between the quality of work, organization and industrial relations exists in such a way that - in cybernetical terms - cycles of positive feed back dominate.
Det betyder, at sådanne bestemte eksisterende tendenser i systemet styrkes, der opstår ud fra systemets art og relationerne inden for dette. For en dominerende, negativ feedbacks vedkommende står disse tendenser i mod­sætning til hinanden og fører normalt til et mere stabilt system.
This means that certain existing trends in the system resulting from the nature of the system and the relations
Ifølge De Sitters analyse har vi således med et primært ustabilt system at gøre.
Thus, according to De Sitters* analysis, we are dealing with a primarily unstable system.
Følgelig spørger han sig selv, hvorvidt der til modvirkning af ovennævnte tendenser stadig findes aktive kræfter, der arbejder henimod en integration
Subsequently, he wonders whether any forces might still be active to counteract the abovementioned trends, working towards integration instead of the division of tasks, to the spreading of regulating functions over all the jobs.
Han søger efter nye former for nega­tiv feedback.
He is searching for new forms of negative feedback.
På denne baggrund skelner han mellem interne og eksterne im­pulser, der påvirker arbejdets kvalitet, arbejdsorganisation og arbejdsre­lationer.
In this context, he distinguishes internal and external impulses which affect the quality of work, work organization and work relations.
Ifølge De Sitter kan man hovedsageligt kalde de eksterne impulser "manifesterede" og de interne impulser "latente".
According to De Sitter, the external impulses can mainly be called "manifest" and the internal, "latent".
Han henviser også til dem som "indirekte", fordi ændringer kun bliver obligatoriske, efter at der er sket en forstyrrelse (reaktiv ledelse).
He also calls them "indirect" because changes are only compulsory after a disturbance has occurred (reactive management).
De Sitter anser de latente følger* af adskillelsen og opdelingen af udførelse og regulering for at være de interne impulser til en ændring, der resulterer i at være stødpuder inden for og mellem dele af produktionsprocessen og i defensive i stedet for sam­arbejdende strategier.
As internal impulses to change, De Sitter regards the latent consequences of the separation and division of execution and regulation, resulting in buffers within and between parts of the production process and in defensive instead of cooperative strategies.
I denne sammenhæng taler han om udviklingen af usyn­lige, regulerende strategier, der uformelt overvinder mangelen på formelt spillerum.
In this context, he speaks of the development of invisible regulative strategies which informally deal with the lack of formal allowance.
Disse regulerende strategier kan have et internt mål f.eks. i form af "usynlige" stødpuder m.h.t. areal og tid, men også eksternt i form af forsømmelser og gennemtræk.
These regulative strategies can be directed internally, for instance, in the form of "invisible" buffers in space and time, but also externally, in the form of absenteeism and turnover.
Som positive, eksterne impulser til arbejdets kvalitet, organisation og relationer nævner De Sitter ændringer på arbejds­markedet og i forretningsmiljøet: ændrede værdier, højere uddannelse, høj løn, ledelsesproblemer, et mere varierende miljø og ændringer i den inter­nationale fordeling af arbejdskraften.
As positive external impulses to the quality of work, organization, and relations, De Sitter mentions changes in the labour market and business environment: changing values, higher education, high wages, managerial problems, increasing variability in the environment and changes in the international labour distribution.
Een ekstern impuls, der bidrager til opretholdelsen af den eksisterende situation, er den sociale lagdeling i vore dages samfund.
An external impulse that contributes to maintaining the existing situation is the social stratification in present-day society.
En anden ekstern impuls med en negativ indflydelse er måden, på hvilken virksomhederne underkastes politisk pres.
Another external impulse with a negative influence is the wav in which political pressure is put
I stedet for at rette dette pres mod organisationsmæssige processer inden for virksomheden til fremme af disses forbedring rettes det snarere mod virksomhedernes eksterne relationer (den "politikskabende funktion") og mod lønspørgsmål, udbytte­deling o.s.v. ("distributionsprocessen").
43 upon firms. Instead of directing this pressure at the organ izational processes within the enterprise in aid of their improvement, it is rather directed at the external relations of enterprises (the "policy-making function") and at questions of wages, profit-sharing, etc. (in a word: the distribution process ).
Ifølge De Sitter må løsningerne på alt dette findes i en restrukturering af produktionsorganisationen som helhed.
According to De Sitter, solutions for all this must be found in restructuring the production organization as a whole.
Grundlaget herfor ligger i opnåel­sen af to mål: forøget regulerende kapacitet og en reduktion i muligheden for forstyrrelser. Disse to mål er nært forbundet med hinanden.
The fundament for this lies in the achievement of two goals: increasing the regulation capacity and reducing the chance of disturbances.
De Sitter anfører, at løsningens kærne er en decentralisering af ledelsen.
De Sitter indicates that the heart of the solution lies in decentralising management.
Dette ville forøge muligheden for at etyre hele systemet, fordi flere (og mere aktuelle) informationer anvendes, udviklingen af defensive loka_e strate­gier forhindres og hele den nødvendige "organisationsmæssige træghed" kan
This would increase the manageability of the whole system because more (and more up-to-date) information is used, the development of defensive local strategies is hindered, the total necessary "organizational slack" can be reduced and the quality of work can thus increase.
39 reduceres for således at forøge arbejdets kvalitet.
To achieve this, a simultaneous top-down and bottom-up approach is necessary.
Strategien, oppefra-og-ned, sigter på at reducere forstyrrelser, omfat­ter en segmentering af organisationen (opdeling i selvstændige produktionsstrømme) og en udskiftning af funktionelt grupperet personale med proces­grupperet personale.
The top-down strategy is aimed at reducing disturbances, involves a segmentation of the organization (division in independent production flows) and a replacement of functionally-grouped staff with process-grouped staff.
Dette indebærer en simplificering af produktionsorga­nisationen, eftersom alle produktive funktioner ikke længere er forbundet gennem flere kanaler.
This means a simplification of the production organization since all the productive functions are no longer connected by several channels.
Strategien, nedefra-og-op, sigter på at forøge den regulerende kapacitet gennem elimineringen af adskillelsen af udførelse og regulering og gennem en fleksibel teknologi. På flere punkter i sin artikel erklærer De Sitter, at jobrestrukturering og samråd på værksteds­gulvet går hånd i hånd eller burde gøre det.
The bottom-up strategy is aimed at the increase of the regulation capacity through the elimination of the separation of execution and regulation and through a flexible technology.
Det er De Sitters centrale punkt, at ujævne produktionsresultater bedst kan modvirkes gennem en spredning af den regulerende kapacitet i stedet for at koncentrere og centralisere denne.
De Sitters' central point is that variation and diffusion in production results can best be counteracted by spreading regulation capacity, rather than concentrating and centralising it.
Eksperimenter i marken med økonomisk demokrati (Walravens)
Field experiments with industrial democracy (Walravens)
Walravens kommer til den konklusion, at eksperimenter er strukturelt bund­ne - m.h.t. tid, areal og niveau - og at de sjældent danner en del af en politik, der sigter på demokratisering. Han taler også om en instrumental og reaktiv angrebsmåde i den betydning, at eksperimenter sigter på pro­blemer i den seneste fortid og behandles som midlertidige løsninger på teknologiske og organisationsmæssige problemer. Værdier, så som effekti­vitet og produktivitet dominerer.
Walravens (2) concludes that experiments are structurally bounded - in time, space and level - and that they are seldom
Ifølge Walravens bør et godt tilrette­lagt eksperiment være karakteriseret af perspektivet for økonomisk demo­krati.
According to Walravens, a well-designed experiment should be characterised by the perspective of industrial democracy.
Målet herfor og vejen dertil er ikke fastsat eller forudbestemt.
The end and the road to it are not set or predetermined.
Forskerne burde kun stille betingelser, så som start- og kontinuitetsvilkår.
Researchers should only set conditions, such as starting and continuity conditions.
I slutningen af sin bog evaluerer Walravens eksperimenterne, han var engageret i.
At the end of his book, Walravens evaluates the experiments with which he was involved.
Han drager en sammenligning mellem eksperimenterne med økonomisk demokrati og den socialtekniske og organisationsmæssige udvik­ling. M.h.t. sociale teknikker sammenligner Walravens sit eksperiment med Allegros (2) (1973) Bamshoeve-eksperiment* og behandler ligeledes
He compares the experiments with industrial democracy to socio-technics and organizational development.
Han erklærer, at sociale teknikker i selv de nyeste undersøgelser udviser mangler m.h.t. identifikationen af den socialpolitiske dimension, kontinuitetsproblemet, arbejdermedbestemmelsens betydning og magtproblemet.
He states that socio-technics, even in more recent studies, display shortcomings in the indentification of the socio-political dimension, the continuity problem, the importance of employee participation, and the power problem.
Dette kan delvis for­klares af den kendsgerning, at socialtekniske eksperimenter normalt udføres i beskeden målestok og aldrig finder sted over et vist organisationstrin.
This is partially explained by the fact that socio-technical experiments are usually small scale and never occur above a certain organizational level.
En sådan begrænset angrebsmåde fører til en situation, i hvilken f.eks. bedriftsrådets og fagforbundenes roller ikke understreges, og hvor "miljøet" beskedent fortolkes som at bestå af andre (under)afdelinger.
Such a partial approach leads to a situation in which, for example, the role of the works council and trade unions is not emphasised and that "environment" is modestly interpreted as consisting of other (sub) sections.
I sammenligning med den organisationsmæssige udvikling anvender Walravens Beckhards (15) definition***.
In his comparison with organizational development, Walravens uses Beckhard's (15) definition*** .
Ved hjælp af mål og praksis for eksperimenter med økonomisk demokrati når Walravens til følgende, reviderede definition:
Using the goals and practice of experiments in industrial democracy, Walravens arrives at the following revised definition:
Han understreger andre punkter end Beckhard.
For more information see chapter 2., paragraph 1.
41 henvisningen til videnskaberne.
He accents other things than Beckhard.
Forskellen ligger i hans eftertryk på forøget medbestemmelse for arbejderne ikke blot som målet, men også som midlet til at styre eksperimentet.
A difference is in his emphasis on increasing employee participation, not only as an end, but also as a means of steering the experiment.
Hvad førstnævnte angår bemærker han, at eksperimenter i marken i det store hele er vanskelige forskningsmetoder.
As for the farmer, he remarks that, all in all, field experiments are difficult research methods.
Ud fra de aktuelle ejdendoms- og medbestemmelsesnormer i Holland, er det vanskeligt at realisere de nødvendige forudsætninger.
Given the current property and participation norms in the Netherlands, the necessary conditions are difficult to realise.
Det ser ud til, at opnåede ændringer kan henføres til selve eksperimentet og ikke til eksterne faktorer, der snarere lader til at være en hindring.
Achieved changes seem to be attributable to the experiment itself and not external factors which rather seem to hinder.
De under eksperimentet udførte observationers gyldighed ser ud til at blive bedre garanteret gen­nem procesbeskrivelser end gennem målinger før og efter.
The validity of observations made during the experiment seems to be better guaranteed by process descriptions instead of pre- and post measurements.
Spørgeskemaet er et vanskeligt instrument at beskæftige sig med; lange lister med spørgs­mål kan bedst erstattes med kortere, foreløbige spørgeskemaer, der sigter på kendte problemer og kombineres med dybde- og gruppesamtaler.
The questionnaire is a difficult instrument to handle; long lists of questions can be better substituted by shorter interim questionnaires aimed at known problems and combined with indepth and group interviews.
Forskernes rolle og deres tilstedeværelse og bidrag kan eventuelt skabe et validitetsproblem.
The role of the researchers, their presence and performance, can create a validity problem.
Efter den indledende fase er det et konstant mål at overdrage vejledning og rådgivende funktioner til mennesker og organisationer inden for virk­somheden og miljøet.
After the beginning phase, a continuous aim is to transfer guidance and advisory functions to persons and organizations in the firm and environment.
Forskernes aftagende involvering kan være forvirrende i virksomheden, når denne fortolkes som "manglende interesse" o.s.v.
The decreasing involvement of the researchers can be confusing in the firm when explained as "lack of interest", etc.
Forskernes identifikation med og orientering mod en bestemt gruppes (ar­bejdstagernes) mål og interesser kan betyde, at de ikke altid accepteres overalt.
Researchers' identification with and orientation to the goals and interests of a certain group (employees) can mean that they are not always acceptable everywhere.
Dette er også et argument for hurtigst muligt at overdrage pro­jektvejledningen til et styringsudvalg og bedriftsrådet.
This is also an argument to transfer project guidance as quickly as possible to a steering committee and works council.
En splittelse af forskernes rolle kan have en positiv virkning: f.eks. aktionsorienteret på den ene side og observerende og analytisk på den anden.
A splitting of researchers' roles can have a positive effect, for example, action-oriented on the one hand and observant and analytical on the other.
Set som en strategi for demokratisering anfører Walravens, at virksomhe­dernes villighed til at eksperimentere ikke er stor, specielt når eksperi­menterne finder sted på et begrebsgrundlag, ud fra hvilket arbejdstagernes og fagforbundenes engagement er en vigtig betingelse.
Seen as a strategy for démocratisation, Walraven states that companies* willingness to experiment is not great, especially when experiments have a conceptual basis whereby the involvement of employees and unions is an important condition.