natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I andre tilfælde kan et andet stof anvendes på grund af sin kompenserende farmakologiske virkning: Dette er tilfældet, når den narkotiske virkning af opioider ændres ved at bruge kokain, eller når angsteffekten i forbindelse med kokain eller amfetaminer dæmpes ved brug af opioider eller andre beroligende midler.
Concerns exist about a number of pharmacological pairings: alcohol and cocaine increase cardiovascular toxicity; alcohol or depressant drugs, when taken with opioids, lead to an increased risk of overdose; and opioids or cocaine taken with ecstasy or amphetamines also result in additional acute toxicity.
Blandingsbrug kunne hensigtsmæssigt defineres operationelt som hyppig brug af mere end ét stof over et nærmere bestemt minimumstidsrum, f.eks. 1 måned.
Survey results do show considerable use of more than two drugs by individuals in the same time period.
Som en undtagelse anvendes langtidsprævalensen til at karakterisere blandingsbrug i forbindelse med de meget unge — skoleelever eller uddannelsessøgende — hvor langtidsprævalensen for blandingsbrug i højere grad kan afspejle aktuel brug.
An example of the extent of polydrug use data available from population surveys can be seen in a recent technical report of the EMCDDA (2005b).
Den forstærkende virkning af ét stof på et andet er undertiden betydelig, og i denne henseende skal de legale stoffer og lægemidler — f.eks. alkohol, nikotin og antidepressiver— behandles sammen med de kontrollerede psykoaktive stoffer.
Taking the example of data from Spain, Figure 15 shows that use of one drug results in an increased tendency, compared to that of the general population, to have used another and that this varies according to the drug considered.
Risikoen vil afhænge af dosen af begge stoffer. Der er betænkelighed med hensyn til en række farmakologiske »par«: Alkohol og kokain øger den kardiovaskulære toksicitet, og tages alkohol eller beroligende midler sammen med opioider, øges risikoen for overdosis, og tages opioider eller kokain sammen med ecstasy eller amfetaminer, medfører dette også en yderligere akut toksicitet.
For example, among heroin users, the use of cocaine is relatively common, but use of other drugs is less apparent for cocaine users.
Forbedring af overvågningen af narkotikaproblemet i Europa og forbedring af sensitiviteten over for blandingsbrug
Limits of the data available on polydrug use
Begrænsede tilgængelige data om blandingsbrug
Developing an operational definition of polydrug use: a question of timing?
Manglen på tilgængelige data begrænser indberetningen i forbindelse med mange aspekter af blandingsbrug. Der foreligger data fra toksikologiske rapporter fra narkotikaoverdoser og selvrapporter fra personer i behandling.
The absence of available data limits reporting on many aspects of polydrug use.
Selv om disse kilder giver mulighed for et vist indblik i blandingsbrug, er de foreliggende oplysninger ofte begrænsede, og repræsentativiteten af dataene skal tages i betragtning.
While these sources allow some insights into polydrug use, the information available is often limited and the representativeness of the data needs to be considered.
Stofbrugere kan have eller har risiko for at få problemer.
Consideration needs to be given to what time periods are selected for assessing and reporting on polydrug use.
Stofbrugsmønstrene kan variere fra eksperimenterende, episodisk og lejlighedsvis brug til regelmæssig, intensiv og ukontrolleret brug.
Lifetime prevalence rates are in general not likely to be very useful or relevant to public health issues compared with measures of more recent use.
Figur 15: Brug af stoffer i de seneste 12 måneder blandt forskellige brugergrupper i den almindelige befolkning i alderen 15-34 år
Figure 15: Use of drugs in the last year by different user groups in the general population aged 15–34
Brugafstofferideseneste12måneder(%)
Prevalenceofuseinlastyear(%)
0 Almindelig befolkning
0 General population
Cannabisbrugere
Cannabis users
Ecstasybrugere
Ecstasy users
Kokainbrugere
Cocaine users
Heroinbrugere
Heroin users
Data for Spanien fra 1999.
NB: Data for Spain 1999.
Se figur GPS-34 i Statistical bulletin 2006 for yderligere oplysninger.EONN (2005b).
See Figure GPS-34 in the 2006 statistical bulletin for more information.Source: EMCDDA (2005b).
I praksis har den tilgang med mange indikatorer, som EONN har valgt, til formål at belyse disse forskellige aspekter af narkotikafænomenet.
In practice, the multi-indicator approach adopted by the EMCDDA is intended to illuminate these different aspects of the drug phenomenon.
Ved at fokusere på en række bestemte adfærdsmønstre giver indikatoren for problematisk stofbrug et nyttigt billede af nogle af de mest skadelige og dyre former for stofbrug.
The PDU indicator, by focusing on a particular set of behaviours, provides a valuable window on some of the most detrimental and costly forms of drug use.
Som sådan er det en vigtig komponent i forståelsen af narkotikaproblemet i Europa som helhed.
As such, it is an important component in understanding the European drug problem as a whole.
Der er imidlertid nu et klart behov for at supplere de generelle skøn i forbindelse med indikatoren for problematisk stofbrug med skøn over stofspecifikke komponenter for at løse det stadig mere heterogene narkotikaproblem i Europa.
However, a clear need now exists to complement the PDU indicator’s overall estimates with substance-specific component estimates in order to address Europe’s increasingly heterogeneous drug problem.
I betragtning af, at mange af de tilgængelige datakilder er baseret på adfærdsmæssige indberetninger om stofbrug, skal begrebet hyppig eller intensiv brug udvikles på dette grundlag.
Given that many of the data sources available are based on behavioural reports of drug consumption, the concept of frequent or intensive use needs to be developed on this basis.
Dette vil give flere muligheder for at overvåge narkotikaproblemerne end dem, der på nuværende tidspunkt findes i forbindelse med indikatoren for problematisk stofbrug.
This will widen the perspective for monitoring drug problems beyond that currently found in the PDU indicator.
Lokaliseringen af oplysningerne om problematisk stofbrug ved siden af dette bredere informationsgrundlag vil også være et fremskridt i forbindelse med EONN’s indsats for at forbedre sin generelle forståelse af både omfanget og arten af narkotikaproblemerne i Europa.
Locating the PDU information alongside this broader information set will also represent a step forward in the EMCDDA’s efforts to improve its overall understanding of both the scale and the nature of drug problems in Europe.
Parallelt hermed skal der ske en fremskyndelse af arbejdet med at udvikle rapporteringsstandarder, som gør det lettere at beskrive mønstre i blandingsbrug på europæisk plan.
In parallel, work needs to advance on developing reporting standards that enable patterns of polydrug use to be better described at the European level.
Det første skridt i denne retning består i at udvikle en mere sofistikeret begrebsmæssig ramme for undersøgelsen af forskellige typer blandingsbrug — herunder vedtagelsen af passende tidsmæssige rammer — og identificere passende datakilder.
The first steps in this direction include developing a more sophisticated conceptual framework for looking at different types of multiple drug consumption — including the adoption of appropriate temporal frameworks — and identifying appropriate data sources.
EONN (2004d): »Overdosis — en væsentlig årsag til undgåelige dødsfald blandt unge«, Fokus på narkotika 13, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Lissabon.
EMCDDA (2005a), Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EONN (2005a): Årsberetning 2005: Narkotikasituationen i Europa, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Lissabon.
Bossong, M.G., Van Dijk, J.P. and Niesink, R.J.M. (2005), ‘Methylone and mCPP, two new drugs of abuse?’, Addiction biology 10(4), pp. 321–23.
Europol (2006): »Drugs 2006« (meddelelse til EONN af 16. januar 2006, sagsnr. 158448), Europol, Haag.
(2005), ‘Effectiveness of drug dependence treatment in HIV prevention’, International journal of drug policy 16S, pp. S67–75.
EONN (2004a): Årsberetning 2004: Narkotikasituationen i Den Europæiske Union og Norge, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Lissabon.
EMCDDA (2004a), 2004 annual report on the drugs problem in the European Union and Norway, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EONN (2004c): European report on drug consumption rooms, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Lissabon.
EMCDDA (2004d), ‘Overdose: a major cause of avoidable death among young people’, Drugs in focus No 13, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
© Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, 2007
© European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2007
Nye tendenser inden for stofbrug og tiltag over for nye stoffer
New and emerging drug trends and action on new drugs
Narkotikarelaterede smitsomme sygdomme og narkotikarelaterede dødsfald
Drug-related infectious diseases and drug-related deaths
Dette er den 12. årsberetning fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug.
This is the 12th annual report of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction.
Ligesom tidligere beretninger giver den en omfattende ajourføring af den nuværende situation med hensyn til stofbrug i Europa.
Like previous reports, it provides a comprehensive update on the current situation regarding drug use in Europe.
Den viser også de resultater, der er opnået i Europa med hensyn til at gennemføre et metodologisk forsvarligt, bæredygtigt og omfattende informationssystem til overvågning af stofbrug.
It also demonstrates Europe’s achievement in implementing a methodologically sound, sustainable and comprehensive information system to monitor drug use.
retshåndhævende myndigheder.
enforcement.
Det er ikke vanskeligt at finde områder, som giver anledning til særlig bekymring.
It is not hard to find areas that arouse special concern.
Alligevel er vi af den bestemte opfattelse, at det også er vigtigt at anerkende de fremskridt, der er gjort.
Nonetheless, we feel strongly that it is also important to acknowledge progress where it has been made.
I Europa indfører stadig flere medlemsstater strategiske og planlagte foranstaltninger til bekæmpelse af narkotikaproblemet.
In Europe, more and more Member States are adopting strategic and planned approaches to tackling the drugs problem.
Der har også været en markant stigning i investeringerne i aktiviteter inden for forebyggelse, behandling og skadesreduktion samt forbedret samarbejde og øget fokus inden for udbudsbegrænsning.
There has also been a dramatic increase in investment in prevention, treatment and harm-reduction activities and improved cooperation and increased focus in supply reduction.
Stofbrugen er generelt fortsat på et historisk højt niveau, men har stabiliseret sig i de fleste områder, og i nogle områder er der endog tegn, som giver grund til forsigtig optimisme.
Drug use in general remains at historically high levels, but it has stabilised in most areas, and in some areas there are even signs that merit cautious optimism.
EU og medlemsstaterne yder betydelig støtte til internationale programmer, og i en global kontekst er det tilfredsstillende at bemærke, at situationen i Europa på en række vigtige områder synes forholdsvis positiv.
The European Union and its Member States give considerable support to international programmes and, in a global context, it is satisfying to observe that, in a number of important areas, the European situation looks relatively positive.
I beretningen behandles to grundlæggende spørgsmål.
The report addresses two fundamental questions.
Hvad ved vi om stofbrug i Europa og de problemer, der forårsages herved? Og hvilke erfaringer er der gjort med hensyn til effektive tiltag over for narkotikarelaterede problemer?
What is known about drug use in Europe and the problems it causes?
Disse spørgsmål er vigtige, fordi beslutningstagere i hele Europa, uanset politisk overbevisning eller ideologisk ståsted, er kommet til den erkendelse, at narkotikasituationen giver anledning til en række komplekse problemstillinger, hvor der ikke findes nogen simpel løsning. De erkender, at vejen fremad ligger i at analysere den foreliggende dokumentation med hensyn til såvel problemets omfang og art som ulemperne og fordelene ved forskellige tiltag.
These questions are important because, regardless of political persuasion or ideological position, policymakers across Europe have come to recognise that the drugs problem presents a complex set of issues for which there is no simple solution.
I denne henseende viser beretningen også Europas engagement i snarere at sikre en afbalanceret og evidensbaseret politik og en vedvarende indsats over tid end at ty til enkelte og hurtige løsninger. Europa kan derfor være stolt over, at dets tilgang til dette vanskelige og ofte følelsesbetonede spørgsmål er både rationel og human.
In this respect, the report also demonstrates Europe’s commitment to balanced and evidence-based policymaking and to sustained effort over time rather than relying on ‘quick-fix’ solutions.
Som et overvågningsagentur beskæftiger vi os med fakta og tal, og vi arbejder hårdt på at være videnskabeligt stringente og uvildige og fortolke de foreliggende oplysninger uden fordomme eller forudindtagethed.
As a monitoring agency, we deal in facts and figures; we are committed to being scientifically rigorous and impartial, interpreting the information available without prejudice or prior position.
Dette er vor opgave, og som formand for bestyrelsen og direktør går vi ikke på kompromis med dette og er stolte over de høje standarder, vi opretholder.
This is our role, and as Chairman of the Management Board and Director we accept no compromise on this position and take pride in the high standards we maintain.
Men selv om videnskabelig stringens er væsentlig for vort arbejde, må vi aldrig glemme, at der bag de tal, vi fremlægger, er virkelige mennesker, hvis liv er blevet berørt og undertiden ødelagt af narkotikaproblemer.
But while scientific rigour is essential to our work, we must never forget that behind the figures we report are real human beings whose lives have been affected and sometimes ruined by drug problems.
Bag de tørre statistikker om behandlingsefterspørgsel, narkotikarelaterede dødsfald og kriminel adfærd er ulykkelige familier, tabt potentiale og børn, der vokser op under usikre forhold. For at kunne udvikle effektive tiltag over for narkotikaproblemet er det nødvendigt, at vi har en uhildet tilgang til vore data, men vi må aldrig anlægge en uhildet tilgang til emnet.
Behind the dry statistics on treatment demand, drug-related deaths and criminal behaviour are the grieving families, lost potential and children growing up in unsafe communities.
I denne beretning ser vi også nærmere på, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at bekæmpe narkotikaproblemet i Europa. Dette er særligt relevant i år, da vi både i Europa og på internationalt plan snart vil anstille betragtninger over resultaterne på dette område.
In this report we also reflect on the progress that has been made in responding to the drugs problem in Europe.
I 2008 vil Europa-Kommissionen påbegynde arbejdet med at udarbejde en konsekvensanalyse af den nuværende europæiske narkotikahandlingsplan, og FN’s Narkotikakommission (CND) vil drøfte, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at opfylde de mål, der blev fastsat under FN-generalforsamlingens særlige samling i 1998.
In 2008, the European Commission will begin its task of assessing the impact of the current European action plan on drugs and the United Nations Commission on Narcotic Drugs (CND) will debate the progress made in meeting the goals set at the United Nations General Assembly Special Session in 1998.
I Europa udgør narkotikasituationen stadig en alvorlig udfordring for sundheds- og socialpolitikken og for de
In Europe, the drugs situation still represents a serious challenge for health and social policy and for law
• Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA) og Europol
• the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), the European Medicines Agency (EMEA) and Europol;
• Europarådets Pompidou-gruppe, FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet, WHO’s regionalkontor for Europa, Interpol, Verdenstoldorganisationen, ESPAD-projektet og Det Svenske Råd for Information om Alkohol og Andre Stoffer (CAN) samt Det Europæiske Centret for Epidemiologisk Overvågning af Aids (EuroHIV)
• the Pompidou Group of the Council of Europe, the United Nations Office on Drugs and Crime, WHO Regional Office for Europe, Interpol, the World Customs Organisation, the ESPAD project and the Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), and the European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS (EuroHIV);
Netværket består af nationale knudepunkter i EU-medlemsstaterne, Norge, kandidatlandene og Europa-Kommissionen.
The network is made up of national focal points in the EU Member States, Norway, the candidate countries and at the European Commission.
Kontaktoplysninger til de nationale knudepunkter findes på adressen:http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596
The contact details of the national focal points may be found at: http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596
De her anvendte statistiske data vedrører 2005 (eller det seneste år, for hvilket der foreligger data).
The statistical data reported here relate to the year 2005 (or the last year available).
Figurer og tabeller i denne beretning kan afspejle en delmængde af EU-lande: Udvælgelsen er foretaget på grundlag af de lande, hvor hvilke der foreligger data i den pågældende periode.
Graphics and tables in this report may reflect a subset of EU countries: the selection is made on the basis of those countries from which data are available for the period of interest.
Statistical bulletin 2007 (http://stats07.emcdda.europa.eu) indeholder alle de kildetabeller, som de statistiske analyser i årsberetningen er baseret på.
The 2007 statistical bulletin (http://stats07.emcdda.europa.eu) presents the full set of source tables on which the statistical analysis in the annual report is based.
Bulletinen indeholder tillige nærmere oplysninger om de metoder, der er anvendt, og hundredvis af statistiske figurer.
It also provides further detail on the methodology used and over 100 additional statistical graphs.
Landeprofilerne (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) indeholder en udførlig grafisk præsentation af de vigtigste aspekter ved narkotikasituationen i hvert land.
Country data profiles (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) provide a top-level, graphical summary of key aspects of the drug situation for each country.
• Stofbrug blandt mindreårige
• Drug use among minors;
• Kokain og crackkokain: et folkesundhedsspørgsmål af stadig større betydning.
• Cocaine and crack cocaine: a growing public health issue.
De udvalgte temaer er tilgængelige på engelsk i trykt udgave og i onlineudgave (http://issues07.emcdda.europa.eu).
The selected issues are available in print and online (http://issues07.emcdda.europa.eu) in English only.
De nationale rapporter fra Reitox-knudepunkterne giver en udførlig beskrivelse og analyse af narkotikaproblemet i hvert enkelt land og er tilgængelige på EONN’s websted (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=435).
The national reports of the Reitox focal points give a detailed description and analysis of the drugs problem in each country and are available on the EMCDDA website (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=435).
Europa spiller en stadig vigtigere rolle i den globale indsats for at dæmme op for narkotikaproblemerne
Europe plays an increasingly important role in supporting global actions to reduce drug problems
Hverken tendenser i brugen af stoffer eller de personer, der er involveret i narkotikaproduktion og ulovlig handel, respekterer nationale eller geografiske grænser.
Neither trends in the use of drugs nor those who are involved in drug production and trafficking respect national or geographic boundaries.
Det er derfor vigtigt at erkende, at narkotikaproblemet i Europa er en del af et bredere globalt fænomen, idet stofbrugsmønstrene i Europa både er påvirket af og påvirker problemet andre steder.
It is therefore important to recognise that the European drug problem is part of a broader global phenomenon, with patterns of drug use in Europe both affected by and affecting the problem elsewhere.
Dette erkendes i EU’s nuværende narkotikahandlingsplan, som tager fat på behovet for øget europæisk koordinering i forbindelse med internationale spørgsmål og behovet for at støtte programmer, som tager sigte på at begrænse efterspørgslen efter og udbuddet af narkotika i nabo- og producentlande.
This is recognised in the current EU action plan on drugs, which addresses the need for greater European coordination on international affairs and the need to support programmes to reduce drug demand and supply in neighbouring and producer countries.
De europæiske investeringer til støtte for den internationale indsats er nu betydelige, og det fremgår af en ny revision fra Europa-Kommissionen, at EU nu finansierer efterspørgsels- og udbudsbegrænsende foranstaltninger i tredjelande i en størrelsesorden på mindst 750 mio. EUR.
European investment in support of international actions is now considerable, with a recent European Commission audit suggesting that the European Union is now funding demand and supply reduction measures in third countries to the tune of at least EUR 750 million.
Endvidere er EU nu den væsentligste internationale donor, der støtter arbejdet i FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC).
Moreover, the EU is now the major international donor supporting the work of the United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC).
Vanskeligheden er her, at der kun i nogle få andre dele af verden foreligger forholdsvis omfattende og solide oplysninger.
parts of the world is relatively comprehensive and robust information available.
USA, Canada og Australien kan fremlægge nyttige sammenligningspunkter for skøn over sidste års prævalens.
The USA, Canada and Australia can provide meaningful comparison points on estimates for last year drug prevalence.
Det fremgår af skøn fra UNODC, at prævalensen for opioidbrug i disse lande ligger på stort set samme niveau som i EU, idet den udgør 0,4 og 0,6 %, og Canada ligger lidt lavere og USA lidt højere.
UNODC estimates show that the prevalence of opioid use in these countries is broadly similar to that in the European Union, ranging between 0.4% and 0.6% of the adult population, with Canada slightly lower and the USA slightly higher.
Brugen af cannabis skønnes i gennemsnit at ligge betydeligt lavere i EU end i USA, Canada eller Australien.
Estimated cannabis use is, on average, considerably lower in the European Union than in the USA, Canada or Australia.
Med hensyn til stimulanser er brugen af ecstasy stort set den samme på verdensplan, selv om Australien har meldt om en stor udbredelse, og med hensyn til amfetamin er udbredelsen større i Australien og USA end i Europa og Canada.
As regards stimulant drugs, levels of ecstasy use are broadly similar worldwide, although Australia reports high prevalence levels, and, in the case of amphetamine, prevalence is higher in Australia and the USA than in Europe and Canada.
Kokainbrug er mere udbredt i USA og Canada end i EU og Australien.
The prevalence of cocaine use is higher in the USA and Canada than in the European Union and Australia.