natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stigningen i ulykkestilfældene de første 40 minutter og det vedvarende højdepunkt herefter antyder ifølge Adams et al., at risikoen for kvæstelser stiger, efterhånden som arbejdstageren afpasser sig efter arbejdstempoet eller presset i gruppen intensiveres, eller der er aftagende koncentration om opgavens krav, hvilket, intensiveres efterhånden som tiden skrider frem.
The rise of accidents in the first 40 minutes and the sustained peak thereafter suggests, according to Adams et al, that the risk of injury increases as the employee settles into the pace or the group pressure intensifies or there may be waning attention to the task demands which intensify, as time advances.
Forskningsudvalget for Arbejdstræthed (1919) antyder, at. ulykkestilfældenes antal om dagen var afhængigt af produktionshastigheden - fordi en så stor del af arbejdsgangens samlede tid fastsattes efter standard maskintiden, kunne en ubetydelig stigning i produktionshastigheden forårsage en stor stigning i ulykkestilfældene.
The Industrial Fatigue Research Board (1919) suggested that during the day accident rate was dependent upon the speed of production - as so much of the total cycle time was fixed by standard machine time a small increase in production speed
(1980) antager, at ulykkestilfældene stiger med stigende arbejdspres.
Chaney and Hanna (1918) and Adams et al (1980) both assume that accidents will increase with increased work pressure.
Først nævnte forfattere mener dog også, at manglen på fysisk ko ordination også er et problem. Denne menes at VÏI\ værst, ved dagens begyndelse.
However, the former authors also consider that lack of physical co-ordination is also a problem; this is thoughtto be least good at the start of the day.
De af forfatterne etablerede højdepunkter for ulykkestilfældene fandt, imidlertid sted omkring kl. 10.00, kl. 15.00 og mellem kl. 02.00 og 03-00, idet in gen af disse tidspunkter repræsenterer begyndelsen af et skift.
However, the accident peaks which they found occurred at about 10.00 am , 3.00 pm and 2 - 3.00 am, none of these times being at the start of the shift.
Forklaringen, Adams et, al. giver, nemlig at ulykkes tilfælde stiger med stigende arbejdspres og arbejdernes større hastigheder, lader til at, være mere sandsynlig.
The explanation by Adams et al that accidents increase as work pressure increases and workers' pace increases seems more likely.
Det ville være interessant at vide, om der sker flere ulykkestilfælde, når betalingsmetoden er efter akkordarbejde eller tiden, der arbejdes, eller at, få kendskab til antallet af ulykkestilfælde i ugen forud for en ferie.
It would be interesting to know whether there are more accidents when the method of pay is by piecework or by time worked, or the incidence of accidents during the weeks prior to a holiday.
Herigennem bliver det. måske muligt, yderligere at belyse spørgsmålet om arbejdshastighedens virkning.
This might further elucidate the question of the effect of work pace.
Om dagen gjorde arbejdspres kun ringe forskel m.h.t. effektivitet, men i løbet, af de mere monotone natskift var der en tendens til, at. præstationen blev bedre, desto mere der var at gøre.
During the day work pressure made little difference to efficiency, but during the night, which was more monotonous, there was a tendency for performance to improve the more there was to do.
Omend denne studie var helt anderledes end de på ovennævnte jern- og stålfabrikker udførte, tjener den til at vise, at arbejdspresset ikke uden videre kan antages at være skadeligt, for præstationen eller nødvendigvis forøge risikoen for et ulykkestilfælde.
Although this study was quite different from those carried out in iron and steel mills mentioned above, it does serve to show that work pressure cannot automatically be assumed to be detrimental to performance or to necessarily increase the risk of accidents.
Den relevante situation og arbejdsopgave er me get vigtige.
The situation and task involved are very important.
(d) Psykiske tilstand.
(d) Mental State.
Operatørens psykiske tilstand - ligegyldigt om vedkommende er træt eller overaktiv, årvågen eller distraheret - har været den som oftest foreslåede grund til ulykkestilfældenes årsagssammenhæng under skifteholdsarbejde.
The mental state of the operator, whether he is fatigued or over-aroused, alert or distracted has been the most frequently suggested reason for accident causation during shift work.
Dr. Colquhoun fremsætter en koncis berettigelse herfor: " eftersom menneskelige fejl accepteres som faktoren for ca. 80 - 90% af alle ulykkestilfælde, kan man kun få et bedre indblik i dette aspekt gennem en undersøgelse af de cirkadiske variationer i faktorer, så som årvågenhed og reaktionshastighed ", og dr. Colquhoun fortsætter med at sige, at det er vigtigt, at sådanne aspekter først studeres på et laboratorium.
The justification for this is given succinctly by Dr. Colquhoun "... since human error is accepted to be a factor in some 80 -90% of all accidents the only way to look at this thing is to study the circadian variation in factors like alertness and speed of response..." and Dr. Colquhoun continues to say that it is important to study such things first in a laboratory.
Mange forskere er ganske klart (jfr. 111.
Clearly (from Fig.
6) enige i dette synspunkt, og der findes også mange eksperimenter i studier af fysiologiske kendetegn, der ikke omtales her.
6) many researchers have subscribed to this view and there are also many experimental studies of physiological indices which are not mentioned here.
I nærværende gennemgang har man taget hensyn til data fra studier i marken, nemlig for det første studier vedr. ulykkestilfælde og for det andet. vedr. fejl.
In this review data from fieldwork studies has been considered, firstly the studies of accidents and secondly those on errors.
Operatørens psykiske tilstand er ikke uvægerligt forbundet med søvnmængden.
The mental state of the operator is not
47 nogle så lidt som 2,3 timer, er den heraf følgende, oplevede træthed sandsynligvis ret alvorlig.
4D bound inevitably to the amount of sleep. However, when Menzel (1950) reported that night shift workers had received on average 4$ hours sleep and some as little as 2.3 hours, the resulting fatigue experienced is likely to be fairly severe.
Det lader ikke til, at træthed er ansvarlig for en forøgelse i antallet, af ulykkestilfælde under natskiftet undtagen i yderliggående tilfælde.
It seems that fatigue is not responsible for increasing the number of accidents during night shift work except in extreme cases.
De fleste forfattere, der nævner det, understreger, at, ulykkestilfælde ikke har tendens til at stige fra starten til slutningen af natskiftet, som tilfældet ville være, hvis træthed alene var ansvarlig herfor.
The majority of authors who mention it point out that accidents do not tend to increase from the beginning to the end of the night shift as they would if tiredness were solely responsible.
Mangel på søvn, som fører til alvorlig træthed, afhænger af skifteholdsarbejde rens levevilkår, familieliv o.s.v., samt af hans biologiske rytmers tilpasningsevne.
Sleep deficits leading to severe fatigue will depend upon living conditions, family life etc. of the shift worker, as well as the ability of his biological rhythms to adapt.
Vernon (1923) henviste til træthedens betydning i forbindelse med lange arbejdstider.
Vernon (1923) mentioned the importance of fatigue with long hours of work.
Det rapporteredes f.eks., at kvinderne på våbenfabrikken tegnede sig for 31% flere ulykkestilfælde, når de arbejdede en 6l-timers uge end med en 39i-timers uge.
For example, it was reported that women working in munitions factories had 31% more accidents when they worked a 61 hour week than on a 39£ hour week.
Ud fra en analyse af ulykkestilfældene, der sandsynligvis førte til nedsat sikkerhed på et internt anlæg inden for en jern- og stålfabriks jernbanesystem, rapporterede Cernobel'skij (1974) på lignende måde i en russisk studie, at ca. 50% af alle ulykkestilfælde på et 12-timers skift skete i de sidste 4 timer af det lange skift.
Similarly in a Russian-study Cernobel'skij (1974) reported from an analysis of incidents likely to lead to reduced safety on an in-plant railway system in an iron and steel works that during 12 hour shifts about 50% of all incidents occurred in the last 4 hours of the long shift.
Cernobel'skij sluttede, at m.h.t. fysisk arbejdsbyrde lod den optimale va righed af et skift til at være 7,5 til 8,2 timer.
Cernobel'skij concluded that the optimal duration of a shift as regarded physical workload appeared to be 7.5 to 8.2 hours.
Vernon me ner, at ulykkestilfælde snarere var nærmere knyttet til over aktivitet med mere normale arbejdstider.
Vernon believed that with more normal working hours accidents were more closely related to over-arousal.
Denne "psykiske til stand" fik arbejderne til at opføre sig på en skødesløs måde, hvilket stemmer overens med forskningsresultaterne, der går ud på, at arbejdere på nathold tegner sig for flere ulykkes tilfælde i begyndelsen af deres skift, når de er mest, årvågne og livlige.
This 'psychical state' made workers behave in a careless manner; this agrees with the finding that night shift workers have more accidents at the start of their shift, when they are most alert and lively.
Chaney og Hanna (1918) kommenterer, at en utilfredsstillende fysisk og psykisk tilstand har tendens til at føre til flere ulykkestilfælde om natten, delvis på grund af vanskeligheden med at få tilstrækkelig søvn.
Chaney and Hanna (1918) comment that an unsatisfactory physical and mental condition tends to lead to more accidents at night, partly because of the difficulty of getting enough sleep.
De understreger dog, at ulykkestilfælde ikke sker på grund af træthed, men på grund af dårlig koordination.
They emphasise, however, that accidents do not arise because of fatigue but because of poor co-ordination.
Er det muligt, at dårlig koordination er een af træthedsvirkningerne?
Is it possible that poor co-ordination is one of the effects of fatigue?
I en i Østtyskland udført studie viser Quaas og Tunsch (1972! ud fra deres tal vedr. ulykkestilfælde i løbet af hele ugen, at træthed er en mulig årsag.
Quass and Tunsch (1972) in a study carried out in East Germany show, from their figures of accidents throughout the week, that tiredness is a probable cause.
I denne studie var ulykkestilfældene betydeligt talrigere på natskiftene og steg i højere grad på natholdet fra første til fjerde skift end på morgenog eftermiddagsskiftene.
Accidents in this study were significantly higher on night shifts and increased more on night shift from the first to the fourth shift than they did on the morning or afternoon shift.
Quaas og Tunsch mener, at disse tal viser et søvnunderskud under arbejdet på nathold.
Quass and Tunsch believe that these figures
På samme måde som forholdene i Tyskland, USA og Storbritannien i 1910 1920'erne kan det være, at levevilkårene i Østtyskland ikke er så gode som i Vesten i dag, og at utilstrækkelig søvn eventuelt er forbundet med længere arbejdstider og følgelig meget stor træthed.
41 expose a sleep deficit during night shift work. It may be that living conditions in East Germany now as in Germany, the USA and Britain in the 1910-1920's are less adequate than they are in the West today; so that inadequate sleep may be confounded with longer working hours and therefore extreme fatigue.
Dette anses for at, være en vigtig faktor m.h.t. ulykkestilfældenes årsagssammenhæng under sådanne forhold.
This has been seen as an important factor in accident causation under these conditions.
En anden østeuropæisk studie i Recs-Mecsek kulbækkenet i Ungarn beretter, at flertallet af ulykkestilfældene i tre kulminer skete under eftermiddagsskiftet, der normalt an ses for at være det mindst trættende (Köhegi og Bedi, 1962, rapporteret af Cazamien et al.).
Another East European study, in the Recs-Mecsek coal basin in Hungary, reported that the majority of accidents in three pits occurred during the afternoon shift, which is generally held to be the least fatiguing (Köhegyi and Bedi, 1962, reported by Cazamien et al).
Studien indeholder imidlertid ingen enkeltheder om miljømæssige forhold til yderligere forklaring af disse data.
No details of environmental conditions, however, are given with which to further explain these data.
I deres studie meddeler Hill og Trist, at træthed ikke har nogen tilsyneladende virkning på ulykkestilfældenes antal.
Hill and Trist reported in their study that fatigue did not have an apparent effect on accident rates.
Studien fra ARPES (1979) i Italien viser også data, som tyder på, at der er færre ulykkestilfælde om natten.
The study by ARPES (1979) in Italy also showed data indicating that accidents at night were lower.
De mener, at skiftets første to timer er de farligste på grund af virkningerne af træthed, associeret med rytmerne uden for fabrikken, og de understregede også, at ulykkestilfældene på andet skift, havde ten dens til at indtræffe, når arbejderne "følte sig noget sløve efter frokost".
They felt that the first few hours of the shift were most dangerous because of the effects of tiredness associated with rhythms outside the plant and they also pointed out that accidents in the second shift tended to occur when workers 'felt a bit groggy after lunch'.
Disse forfattere antager, at træthed har nogen virkning på den psykiske tilstand, men de sidder ikke inde med tilstrækkelige data til en uddybning af dette punkt. Adams et al.
These authors assume that tiredness has some effect on mental state although they have insufficient data to elaborate on this point.
De fandt, at der skete færre ulykkestilfælde, når der var flere hvile pauser under arbejdet, omend dette måske ikke netop kan
They found that less accidents occurred when there were more frequent rest pauses in the work, although this may be due not precisely to fatigue but as they say to offsetting the waning attention to task demands, which is likely to increase with time on the task.
I en omfattende studie vedr. 6.005 ulykkestilfælde i mineindustrien fandt Andlauer og Metz (1955) et lavere antal ulykkes tilfælde om natten end på andre tidspunkter. De mener, at dette eventuelt er tilfældet, fordi " arbejdstageren arbejder automatisk, idet han befinder sig i en psykosensorisk situation, der er mindre ensformig m.h.t. interne eller eksterne distraktioner.
In a large study of 6,005 accidents in the mining industry, Andlauer and Metz (1955) found a lower number of accidents at night than at other times; they suggest that this might arise because "... the worker works automatically finding himself in psychosensoral conditions which are less repetitive vis a vis endogenous or exogenous distractions."
De er desuden af den mening, at sæsonarbejdere kommer ud for flere ulykkestilfælde, fordi de ikke sidder inde med denne samme automatiske tænkemåde som de regelmæssige arbejdstagere.
They further suggest that seasonal workers have more accidents because they do not have this automatic thought mode as do regular employees.
I andre studier (Andlauer og Fourre, 1962, og Andlauer og Metz, 1967) viste det sig, at ulykkestilfælde under arbejdet på nathold var 10% mindre hyppige end ulykkestilfældene på dagskiftet.
In further studies (Andlauer and Fourre, 1962, and Andlauer and Metz, 1967) accidents during night shift work were found to be 10% less frequent than day shift accidents.
De viste sig også at være alvorligere, omend - som Harrington understregede - enkeltheder om, hvor alvorlige disse var, ikke var inkluderet.
They were also found to be more severe although, as Harrington pointed out, details of the severity rating were omitted.
Natarbejdernes tendens til at komme ud for al vorligere ulykkestilfælde (omend mindre hyppigt.) menes at hidrøre fra den nedsatte hjerneaktivitet om natten.
The proneness of night workers to more serious accidents (though less frequent) has been
Under forudsætning af, at alting fortsætter i sin regelmæssige bane, er det muligt at arbejde automatisk, men under usæd vanlige omstændigheder er en arbejders psykiske evne utilstrækkelig, og der kan ske alvorlige ulykkestilfælde.
42 attributed to the decline of higher brain activity at night. Providing everything continues in a regular manner it is possible to work automatically but, in unusual circumstances, a worker's mental capacity is insufficient and severe accidents may arise.
ILO-encyklopædien (1975) kombinerede resultaterne af oven nævnte studie og erklærede, at: "disse kendsgerninger tyder på en ætiologisk forbindelse mellem ulykkestilfælde og for øget nervøs aktivitet - på tidspunkter med hyperaktivitet (eller irritabilitet) er ulykkestilfælde hyppigere og mindre alvorlige, hvorimod ulykkestilfældene var mindre hyppige, men alvorligere på tidspunkter med hypoaktivitet (eller hæmninger) ".
The ILO Encyclopedia (1975) combined the findings of the above studies saying that: "these facts suggest that there is an aetiological relationship between accidents and greater nervous activity - at times of hyperactivity (or excitability) accidents are more frequent and less serious while at times of hypoactivity (or inhibition) accidents are less frequent but more serious."
50 undersøgelser af variationerne i ulykkestilfældenes antal på dag­ og natskift.
Mental state has often been referred to when investigating variations between accident rates on night and day shifts.
Studier, som anvender data fra "kriti­ske hændelser" (netop undgåede) og præstationsfejl, har også fremført, at betjeningspersonalets psykiske forfatning er en meget vigtig variabel.
Studies using data from 'critical incidents'(near misses) and performance errors have also considered mental state of the operator to be a very important variable.
Dataene fra disse studier er bemærkel­sesværdigt konstante.
The data from these studies are remarkably consistent.
(1949), at højdepunkterne for fejl i et ret monotont arbejde er blevet, etableret kl. O3.OO og kl. I5.OO. I en større studie vedr. lokomotivførere fandt Hildebrandt et al. (1974), at undladelsesfejl (i for­bindelse med alarmsignaler eller bremsninger) som oftest skete kl. O3.OO og kl. 15.00.
Bjerner et al (1949) in a large study at a gasworks and in other reported studies in gasworks and paper mills in Sweden show that peaks in errors on a fairly monotonous task at 3.00 and 15,00 have been found.
I et selvadministreret spørgeskema, udfyldt af bilister, fandt Prokop og Prokop (1955) flere tilfælde af rapporteret døsighed først på eftermiddagen og meget tidligt om morgenen.
Prokop and Prokop (1955) in a self-administered questionnaire completed by motorists, found more incidents of reported drowsing in the early afternoon and the early hours of the morning.
Under varierende årvågenhedsprø­ver i forskellige lande har flere andre arbejdere bekræftet, disse forskningsresultater (jfr. Kogi og Ohta, 1975).
Various other workers have confirmed these findings with different vigilance type tests in different countries (c.f. Kogi and Ohta, 1975).
Grunden til denne stigning i fejlene på bestemte tidspunkter inden for en 12­timers cyklus er blevet forklaret af de natur­lige svingninger i den enkeltes psykiske præstat iunsevne.
The reason for this increase in errors at certain times in a 12 hour cycle has been explained by the natural fluctuation in the individual capacity for mental performance.
Det, lader til, at denne har vist sig at være mest, konstant under ensformige arbejdsopgaver, som kræver konstant, årvågenhed til trods for manglen på interessante stimuli. Hashimoto et al.
It appears to have been found most consistently in monotonous tasks requiring continuous vigilance despite lack of interesting stimuli.
Som tidligere nævnt rapporterede Masterton (I965), at selv forholdsvis lange søvnberøvelsesperiuder kunne opvejes af læger med bopæl på hospitaler under forud­sætning af, at deres arbejdsopgave var tilstrækkelig inter­essant og krævende.
Masterton (1965) as mentioned earlier, reported that even quite long periods of sleep deprivation could be offset by residential hospital doctors providing that the task was sufficiently interesting and demanding.
Det er muligt, at Friedmann et al.'s resultater afspejler
The results
51 resultaterne af de eksperimentelle prøver, der anvendtes, og ikke af præstationerne i den faktiske situation.
It is possible that Freidmann et al's results reflect the results of the experimental tests which were used, and not of performance in the real situation.
Motivationen kan have været reduceret, og det samme gjaldt måske for den egentlige interesse i eksperimenterne, sammenlignet med den af Masterton anvendte situation.
Motivation may have been reduced, as perhaps was intrinsic interest, in the experiments as compared with the situation used by Masterton.
Det, er meget, vanskeligt at manipulere motivation på en realistisk måde i laboratoriestudier, og denne kommentar må derfor stadig bero på en for modning.
Motivation is extremely difficult to manipulate realistically in laboratory studies so this comment must remain as conjecture.
Sammenlignet, hermed fandt Cook og Shipley (1980 og Shipley og Cook, I98O) i en studie vedr. engelske lodser, at disse - til trods for de ret lave registrerede fysiologiske årvågenhedsniveauer - faktisk klarede sig tilstrækkeligt godt, hvad præstationer angår.
In relation to this, Cook and Shipley (1980 and Shipley and Cook, 1980) found, in a study of UK ship's pilots that despite the fairly low levels of physiological alertness recorded, in fact in terms of performance ship's pilots could cope quite adequately.
Det, lykkedes dem at sætte deres lid til en "vilje-indsats" til opretholdelsen af tilstrækkelige årvågenhedsniveauer.
They managed to rely upon 'an effort of will' to maintain adequate vigilance levels.
Disse mænd afviste ganske utilsløret indflydelsen af træthed på deres præstationer.
These men overtly denied the influence of tiredness upon their performance.
Forskellen mellem resultaterne af eksperimentelle studier og studier i marken understreger betydningen af at. stole på sidstnævnte, når der træffes politiske beslutninger.
The difference between the results of experimental studies and fieldwork studies underline the importance of relying on the latter when making policy decisions.
Afsluttende kan det siges, at studierne vedr. ulykkestilfælde og skifteholdsarbejde, der henviser til operatørernes psykiske tilstand som en årsagsbestemmende faktor, har etableret, at selv om meget stor træthed kan have en skadelig virkning på præstationen, er moderate niveauer højst sandsynligt ikke en faktor af betydning i forbindelse med de fleste arbejdsulykker.
To conclude, the studies of accidents and shiftwork which cite operators' mental state as a causative factor have found that, although extreme fatigue may have a detrimental effect on performance, moderate levels are probably not a significant factor in most accidents in industry.
Mens træthed i sig selv måske ikke er en vigtig faktor, er det blevet fastslået, at, de naturlige svingninger, der finder sted i løbet, af døgnet, er af større betydning.
However, whilst fatigue itself may not be an important factor, the natural fluctuations which occur during the 24 hour cycle have been found to be more significant.
Det er etableret, at disse cirkadiske rytmer viser en stigning i fejlene, i årvågenhedsopgaver, omkring kl. O3.OO og 15.00.
These circadian rhythms have been found to show an increase in errors, in vigilance tasks, around 3.00 and 15.00 hours.
Disse rytmer er specielt markante, når operatørerne skal udføre monotone arbejdsopgaver, der skal gentages.
These rhythms are particularly obvious when operators are required to carry out monotonous, repetitive tasks.
Under fysisk aktive, manuelle arbejdsopgaver eller interessante job kan disse lavpunkter i præstationen måske undgås.
During physically active manual tasks or during interesting tasks, such troughs in performance may be prevented.