natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I mange tilfælde var der blevet oprettet centrale edb-afdelinger, hvor personalet hele tiden (eller næsten hele tiden) varetog disse arbejdsopgaver (f.eks. folkeregistrering i Holland, socialforvaltningen i Luxembourg og boliganvisningen i Irland).
In many cases, centralised data collection/entry pools had been created and staff allocated full-time (or nearly full-time) to such work (e.g. population registration in the Netherlands, social security in Luxembourg and public housing allocation in Ireland).
I bestræbelserne på at opnå større effektivitet blev der ikke taget hensyn til spørgsmål vedrørende arbejdsforholdene.
Quality of work life issues were not considered in the drive for greater efficiency.
I den hollandske rapport hedder det: "At disse aspekter (arbejdsindhold, at arbejde sammen, at have kontakt med kollegerne, uddannelse, karrieremuligheder osv.) burde tages med i betragtning var for nogle af de adspurgte noget helt nyt".
As stated in the Netherlands report: "That these aspects (job-content, working together, contacts, qualifications, career prospects etc.) should be taken into account was, for some respondents, a totally new idea".
Ledelsen for nogle institutioner havde dog set på de negative konsekvenser (både i henseende til den enkeltes arbejdstilfredshed og arbejdsproduktiviteten) af at arbejde fuldtids med skærmarbejde.
The negative consequences (both in terms of individual job satisfaction and work productivity) of full-time VDU work were, however, considered by management in some organisations.
I Irland havde man indført et rotasystem (to halve dage om ugen) i forbindelse med, at der dagligt blev behandlet 9.000 checks på invalidepensionskontoret.
In Ireland, a system of staff rotation (2 half-days a week) had been introduced to cope with the processing of 9,000 disability benefit cheques daily.
En mere almindelig måde at dele arbejdsbyrden på var at give medarbejderne (enten den enkelte eller små arbejdsgrupper) ansvar for et bestemt geografisk område, hvorved indlæsningsarbejdet blev fordelt ligeligt.
A more usual method for sharing the workload was to give staff (individually or in small work teams) responsibility for a particular geographic area, thereby distributing data entry work equitably.
Bortset fra i Danmark, hvor AF-konsulenterne direkte indlæser oplysninger, var der i alle de andre lande en tydelig tendens til, at skærmbetjeningsarbejdet kun blev udført af de lavest placerede funktionærer.
With the exception of Denmark where professional employment service counsellors enter information directly, there was a distinct trend in all other countries to confine VDU work to the lowest clerical grades.
Akademiske medarbejdere og højerestående funktionærer brugte normalt kun edb-anlægget til forespørgsler.
Professional staff and senior clerical grades tended to access the computer system for enquiry purposes only.
Jobstatus var i den sammenhæng et meget vigtigt punkt - navnlig i Storbritannien og Irland, hvor det er almindeligt at have skarpe grænser mellem forskellige funktionærgrupper.
Job status was a major consideration - especially in the UK and Ireland where strict demarcations between various grades of
De højere placerede medarbejdere gav næsten uden undtagelse udtryk for, at omlægningen til edb havde forbedret deres arbejde ved at tidskrævende rutineopgaver var faldet bort, og de således var blevet i stand til at fokusere på de mere interessante aspekter ved arbejdet - navnlig at betjene de enkelte klienter.
Higher level staff, almost without exception, felt that computerisation had improved the quality of their jobs by eliminating time-consuming routine tasks and enabling them focus on the more interesting aspects of their work - specifically dealing with individual clients.
I relation til at fordele arbejdet ved skærmterminalerne blev det også nævnt, at edbsystemets opbygning var en begrænsende faktor som f.eks. på et af de britiske arbejdsformidlingskontorer, hvor der var een edb-terminal. Her besluttede man med begrundelse i driftseffektiviteten snarere end som et udslag af faggrænser at give én medarbejder den største del af, om ikke hele, ansvaret for dataindlæsning.
The configuration of the particular computer system was also cited as a limiting factor in terms of distributing VDU work e.g. in one UK employment services office with a single computer terminal, where for reasons of operational efficiency rather than job demarcation, a decision was taken to make data entry the major, if not sole, responsibility of a single individual.
Belastninger og krav på arbejdspladsen
Work Pressures and Demands
I mange tilfælde var datamatisering af arbejdsprocessen forbundet med større arbejdsbelastning og mere stress.
Computerisation of the work process was associated with increased pressure and tension in many instances.
I rapporten fra Luxembourg, som indeholder en detaljeret oversigt over medarbejdernes holdninger og synspunkter, gives der en indgående beskrivelse af en række medvirkende årsager, hvoraf mange også blev nævnt i andre rapporter: Mindre tid til rådighed, større arbejdsbyrde, at man skal indpasse arbejdstempoet efter edb-anlægget, frygt for at begå fejl, man føler, at edb-anlægget jager med én, arbejdet er vanskeligere og mere koncentreret.
The Luxembourg report, in a comprehensive survey of staff attitudes and opinions, details a number of contributory sources - many of which were also mentioned in other national reports: decrease in amount of free time available; increased work load; having to adjust work pace to rate of the computer; fear of making mistakes; sense of being rushed or hurried by the computer system; more difficult and concentrated work.
Sidstnævnte faktor - den intense koncentration arbejdet ved en skærm forudsætter -blev der peget på i mange case-studier.
This last factor - the intensity of concentration needed for VDU work - was highlighted in many case studies.
Opgaver med et fysisk arbejdsindhold (som f.eks. at lede efter dokumenter i et arkivskab) var blevet erstattet af abstrakte arbejdsopgaver.
Activities with a physical content (e.g. searching a filing cabinet) had been replaced by abstract tasks.
Som følge heraf følte nogle medarbejdere sig psykisk pressede og udkørte.
In consequence, some employees felt mentally pressurised and fatigued.
I de fleste tilfælde var det kun eller primært lavere placerede edb-med-arbejdere, der var udsat for denne form for arbejdspres og krav.
In most instances, these types of work pressures and demands were experienced only or primarily by lower-level data entry staff.
I den irske undersøgelse om boliganvisningskontoret gives der dog et interessant eksempel på øget belastning på højere niveauer.
However, an interesting example of increased stress at higher levels is given in the Irish study of public housing allocation.
Det "pointsystem", der bruges i forbindelse med boliganvisning, er særdeles kompliceret og relativt subjektivt.
The "points system" used to allocate houses to applicants is very complex and relatively subjective.
Før omlægningen til edb fik ansøgerne forklaret, hvorledes systemet fungerede, og de var til samtale på boligkontoret.
Prior to computerisation, applicants were given a verbal explanation of how the system operated when being interviewed by housing officers.
42 points imidlertid umiddelbart tilgængelige.
42 computerisation however, computer print-outs of an applicant's housing points are readily available.
Dette mere detaljerede, skriftlige materiale har gjort, at samtalerne med klienterne er blevet længere, mere belastende og koncentrerede, når medarbejderne forsøger at forklare (og retfærdiggøre), hvordan de er kommet frem til det pågældende antal points.
This more detailed, written information has resulted in lengthier, more stressful and more intensive interviews, as housing officers attempt to explain (and justify) how an applicant's total points were derived.
Det modsatte - for få i modsætning til for mange oplysninger - er beskrevet i en af britiske case-studier om boligydelseskontorer.
The opposite case - too little as opposed to too much information - is reported in one of the UK housiing benefits case studies.
I dette tilfælde resulterede omlægningen til edb i, at med arbejderne ikke var i stand til at gøre rede for en række punkter i forbindelse med klienternes konto, hvilket resulterede i at de følte, at de havde mistet kontrollen over deres arbejde.
In this instance, computerisation resulted in staff being unable to answer questions about some aspects of the client's account -leading to feelings of loss of control.
Der blev bl.a. peget på følgende problemer: fleksibiliteten og kontrollen i relation til arbejdsprocessens styring falder bort; der bliver normalt brug for at oprette en særlig gruppe tasteoperatører for at være sikker på, at tidsfristerne for gruppekørslerne overholdes; perioder hvor arbejdsstrømmen når sit højeste og sit laveste, dvs. perioder med en stor arbejdsbelastning efterfulgt af stille perioder samt en tendens til udelukkende at bruge kvantitative metoder til at tilrettelægge arbejdet og føre tilsyn med medarbejdernes arbejdsindsats.
Among the problems highlighted were: loss of flexibility and control in relation to the management of the work process; the tendency to need to create a special category of data entry personnel to ensure that batch processing deadlines were met in time; peaks and valleys in the work flow i.e. periods of severe work pressure followed by periods of lull and a tendency to rely on quantitative measures only to schedule the work and monitor employee performance.
I den tyske rapport gives der en god beskrivelse af de belastninger, tidsfristerne for gruppekørsler fører med sig: "Tids fristen for indlæsningen hver 14. dag er ikke blot afgørende for den tidsmæssige arbejdsdeling. Hele arbejdsprocessen synes at være centreret om disse tidsfrister, som fastlægges af GKD (edb-central) Store kalendere med tydeligt markerede frister (for "kørsel 1" og "kørsel 2") viser, at det forholder sig således". Som man kunne forvente, var virkningerne af disse tidsfrister og dette pres mest udtalt i virksomheder, der var forbundet med et centralt fjernliggende edb-center, hvor den lokale ledelse ikke havde ret meget indflydelse på arbejdets til rettelæggelse.
A good description of the pressures imposed by batch processing deadlines is given in the German report: "The bi-monthly production deadlines not only determine the temporal division of the work; the entire work process seems to revolve around these two deadlines which are set by the GKD (central computer centre) Large calendars with clearly marked deadlines (for 'Run Γ and 'Run 2') are the tell-tale signs".
Denne form for arbejdspres var knapt så hyppig i de institutioner, der havde deres eget edb-anlæg, selvom der i nogle undersøgelser (jfr. den hollandske rapport) nævnes eksempler på internt pres (i modsætning til eksternt).
Fewer pressures of this sort were encountered in organisations which had their own computer facilities, although instances of internally-imposed (as opposed to externally-imposed) pressures are reported in some studies (cf. Netherlands report).
Kontrol og tilsyn med arbejdet
Control and Supervision of the Work
Selvom det ikke nævnes direkte i alle casestudierne ser det ud som om, at omlægning til edb medførte én væsentlig ændring i tilsyns- og kon trolfunktionerne, nemlig, at man fra at styre mennesker går over til at lægge mere vægt på styre og planlægge arbejdsprocesser (f.eks. de irske case-studier om arbejdsløshedsdagpenge- og indvalidepensionskontorerne, de britiske undersøgelser om arbejdsformidlingen og boligydelseskontoret og undersøgelsen fra Luxembourg om socialforvaltningen).
Although not stated explicitly in all case studies, it would appear that computerisation resulted in one significant change in supervisory and control practices viz. a shift in emphasis from controlling people to controlling and planning the process of work (e.g. Irish case studies on unemployment assistance and disability benefit, UK studies of employment services and housing benefits, Luxembourg social security system).
I den belgiske case-studie om erhvervssygdomsfonden gives der et eksempel på denne form for kontrol med arbejdsprocessen. Her satte edb-anlægget ledelsen i stand til "at finde frem til den afdeling, hvor sagerne befinder sig i lang tid", og der er planer om at udbygge denne form for "kvalitetskon trol".
An example of this type of work process control is given in the Belgian case study on occupational diseases where the computer system enables management "to locate the department in which files stay for a long time" and there are plans to develop this "quality control" aspect further.
De muligheder, edb-teknikken giver for at kontrollere og føre tilsyn med den enkelte medarbejders arbejde, blev kun sjældent brugt, selvom sta tistikker over den enkeltes produktion (f.eks. antal behandlede sager) var umiddelbart tilgængelige. Det var imidlertid kun i Danmark, at man synes at have haft en egentlig diskussion om dette punkt med perso nalet.
The potential of technology to control and monitor the work of individuals was rarely used although statistics relating to individual output (e.g. number of cases processed) were readily available.
Fagforeningsrepræsentanterne og ledelsen på arbejdsformidlingen havde indgået en aftale om, at disse edb-statistikker ikke ville blive brugt til at vurdere medarbejdernes arbejdsindsats. Man mente, at de gav et dårligt billede af den enkeltes arbejdsindsats og arbejdsbyrde.
An agreement had been reached between trade union representatives and management in the employment services that these computergenerated statistics would not be used in employee appraisal: these were considered a poor measure of individual performance and workload.
I ingen af casestudierne gav medarbejderne udtryk for, at de var bekym rede for, at ledelsen hemmeligt overvågede deres arbejdsindsats elektro nisk.
In no case study, did employees express concern about surreptitious electronic monitoring of their work performance by management.
Dette spørgsmål synes at være mere fremme i USA og Canada, hvor meget få lønmodtagere er organiserede, og hvor teknologiaftaler er sjældne sammenlignet med situationen i de fleste europæiske lande.
This issue appears to receive more attention in the U.S. and Canada where the level of unionisation is very low and formal technology agreements rare in comparison with most European countries.
Uddannelse og kvalifikationsniveau
Skills and Qualification Levels
Resultaterne af casestudierne tyder på, at ledelsen kun i ringe omfang var opmærksom på de eventuelle konsekvenser, omlægning til edb kunne få for medarbejdernes færdigheder og kvalifikationsniveau. Der var ingen eksempler på forfremmelser.
The findings of the case studies indicate that little attention was paid by management to the possible impact of computerisation on skills and qualification levels.
I de tilfælde, hvor der blev afholdt kurser, omfattede undervisningen normalt kun tastaturbetjening og oplæring i de funktioner af edb-anlægget, der var nødvendige for at udføre et bestemt job.
Training, where given, was usually confined to keyboard skills and functional knowledge of the computer system needed for the
Medarbej derne mistede deres særlige kendskab til de administrative rutiner som helhed, og de regler og bestemmelser, der gjaldt for den pågældende offentlige institution.
Employees lost their specialist knowledge of the administrative process as a whole and the rules and regulations governing the particular public service.
Generelt kan det anføres, at selvom arbejdet ofte var vanskeligere og mere koncentreret efter omlægningen til edb, var der kun sjældent tale om, at det krævede flere kvalifikationer.
In general, although the work was often more difficult and concentrated following computerisation, it was rarely more skilled.
I bedste fald mistede medarbejderne ikke nogen af deres faglige kvalifika tioner, medens der samtidig blev lagt mere vægt på evnen til at samarbejde, idet der i nogle tilfælde blev tale om et større samspil mellem medarbejdere og borgerne efter omlægning til edb.
At best, no conceptual skills were lost and interpersonal skills received a new emphasis in that personal interaction between employees and the public increased following computerisation in some cases.
I mange undersøgelser blev det nævnt, at der blev mindre kontakt mellem medarbejderne.
A decrease in work contacts between employees was reported in many studies.
De ansatte var bundet til et arbejdssted, og den hjælp de kunne indhente via skærmen (menuer, ordrer, koder osv.) gjorde, at der ikke var så stort behov for at spørge kollegerne til råds. Til tider var personalet mere i kontakt med deres chef - navnlig i de tidlige faser af indkøringen eller i de tilfælde, hvor viden om edb-anlægget som helhed med vilje kun var blevet formidlet til højerestående medarbejdere (jfr.
Employees were tied to a work station and the amount of screen help (menus, prompts, codes etc.) available lessened the need for advice and feedback from colleagues.
den britiske undersøgelse om boligydelseskontoret).
UK housing benefits study).
I de tilfælde hvor man fik mindre kontakt med sine kolleger i forbindelse med arbejdet, var der tendens til at kompensere for dette ved hjælp af uformel kontakt
Where work contacts decreased, there was a tendency to compensate by increasing informal contacts (Netherlands).
Resultaterne af casestudierne viser tydeligt, at det er de arbejdsorga nisations- og arbejdsfunktionsstrukturer, der findes før omlægning til edb sker, og ikke edb-systemet i sig selv, der er afgørende for, om de enkelte job bliver bedre eller dårligere efter omlægningen til edb.
The findings of the case studies show clearly that prior organisational arrangements and job structures - not the use of computers per se - determine whether better or poorer quality jobs accompany the process of computerisation.
Der gives et tydeligt eksempel på dette i den hollandske rapport, hvor jobbene på to socialforvaltninger, til trods for at de bruger det samme edb-anlæg, tydeligt er forskellige i henseende til struktur og arbejds indhold.
A clear example is given in the Netherlands report where, despite similar computer systems, the structure and content of jobs in two social security offices are markedly different.
I det ene eksempel var der tale om en omfattende arbejdsdeling, idet medarbejdernes stillinger var snævert beskrevet, ensartede og kun i ringe grad omfattede selvstyre og personligt ansvar.
In one case, there was a high degree of division of labour, the jobs of staff being narrowly defined, unvarying and lacking in autonmy and responsibility.
I modsætning hertil havde man på det andet lokalkontor indført en "bred funktionsmodel", og
By contrast in the other local office, a "broad function model" had been introduced - all staff being familiar with all stages of the administrative process and capable of doing any of the tasks involved.
Det kommer således ikke som nogen overraskelse, at disse medarbejderne var mere tilfredse med deres arbejde og følte, at de havde større indflydelse på beslutninger end personale, der arbejdede efter det, der i flere rapporter kaldes "tayloristiske" systemer.
Not unexpectedly, staff in this latter office were more satisfied with their work and felt that they had a greater influence on decisions than staff working under - what is termed in several reports - "Taylorite" systems of work.
KAPITEL 7: TEKNOLOGIEN OG BORGERNE: KONSEKVENSER FOR KLIENTERNE
CHAPTER 7: TECHNOLOGY AND THE GENERAL PUBLIC: IMPACT ON CLIENT SERVICE 7.1 Technological Impacts
Borgerne er en af de vigtigste bestanddele i den offentlige sektor.
The general public is one of the most significant constituents of the public service environment.
I forbindelse med projektet blev deltagerlandene bedt om at lægge særlig vægt på konsekvenserne af at indføre ny teknologi for klientbetjeningen, dvs. servicefunktionen i henseende til kvalitet, hastighed, pålidelighed og rimelig og lige behandling af de forskellige klientgrupper.
In carrying out the research, participating countries were asked to pay special attention to the effects of the introduction of electronic technology on client outcomes i.e. quality, speed, reliability and equitability of service.
Dette spørgsmål blev i forskelligt omfang behandlet i alle rapporterne.
To varying degrees, this objective was addressed in all the national reports.
Der er dog tale om betydelige metodiske forskelle i de forskellige rapporter - idet nogle rapporter giver en mere detaljeret beskrivelse og indeholder mere materiale om dette vigtige emne.
However, significant methodological differences exist between the various reports - some covering this important topic in more detail and with greater evidence than others.
Alt i alt gives der i rapporterne fra de fleste lande udtryk for, at edb kun har haft marginale konsekvenser for klientbetjeningen - kvali tets- eller typemæssigt.
Overall, the majority of countries report that electronic technology has had only marginal effects on the quality or kind of service provided to the client population.
Denne udtalelse dækker imidlertid over den omstændighed, at der er sket betydelige ændringer, specielt inden for socialforvaltningerne, og at nogle af disse såkaldte marginale ændringer kan få konsekvenser på langt sigt. Hvilken type konsekvenser, der bliver tale om, kan man først begynde at se nu.
However, this statement masks the fact that some significant changes have taken place, particularly in the field of financial compensation/social security, and that some of these so-called marginal changes may have long-term consequences, the character of which are only beginning to emerge.
Et overblik over de forskellige case-studier tyder på, at de ændringer, der ledsager omlægning til edb, og som påvirker klientbetjeningens kvalitet, optræder i to former:
A review of the various case studies indicates that the changes accompanying the process of computerisation which affect the quality of client service are of two kinds:
(a) direkte: dvs. ændringer som umiddelbart kan iagttages af både de offentligt ansatte og klienterne og
(a) the obvious: viz. changes which are immediately visible and apparent to both employees and clients of the public service; and
7.2 Direkte ændringer som følge af omlægning til edb
7.2 Obvious Changes Accompanying Computerisation
Ændringer i hastigheden m.h.t. betalinger og personlig betjening og
(b) Changes in speed of payment and personal service and
Ændringer i kontakten mellem medarbejdere og klienter m.h.t.
(c) Changes in frequency and nature of contacts between employees and clients.
Det er interessant at se, at de fleste af disse direkte virkninger vedrører offentlige kontorer der udbetaler erstatningsbeløb/sociale ydelser snarere end offentlige serviceinstitutioner, hvor der ikke udbetales penge, og hvor virkningerne af omlægning til edb, som vi senere skal se, har tendens til at være mere indirekte og ikke så lette at iagttage umiddelbart.
It is interesting to note that most of these obvious changes relate to the financial compensation/social security payments area rather than to non-financial public services where, as we shall see, the effects of computerisation tend to be more subtle and less immediately observeable.
Tyskland, Irland, Holland), familietilskud (Luxembourg), sygedag penge (Belgien, Danmark, Irland, Luxembourg), boligtilskud (Tysk land, Storbritannien) var der tydelig tendens til, at datamatiserin gen af de administrative rutiner blev ledsaget af andre betalings metoder. Udbetaling af kontante beløb blev gradvist afskaffet og erstattet med elektronisk pengeoverførsel og/eller check via edb.
In most of the case studies involving financial compensation i.e. unemployment and social assistance (France, Germany, Ireland, Netherlands); family allowances (Luxembourg); sickness benefits (Belgium, Denmark, Ireland, Luxembourg); housing subsidies (Germany, United Kingdom), there was a distinct trend for computerisation of the administrative process to be accompanied by a change in payment method.
De fleste bistandsklienter var tilfredse med denne udvikling. Det gav dog i visse situationer anledning til problemer.
This development was welcomed by the majority of social security claiments.