natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa-Kommissionen har via forskellige initiativer forsøgt atforbedre det indre markeds funktion, men der er stadig betydelige hindringer, især på markedernefor tjenesteydelser. Mange af disse hindringer skyldes tilsyneladende national lovgivning, fx administrative procedurer for etablering af datterselskaber i andre eurolande.
The European Commission has taken several initiatives to improve the functioning of the Internal Market.There are, nevertheless, still some significant barriers to this, particularly in the services sector.Many of these barriers appear to be due to national regulations, for example administrativeprocedures for setting up subsidiaries in other euro area countries.
Hvad angår styrkelseaf konkurrencen, er der tegn på, at mange eurolande har truffet foranstaltninger til at øge effektiviteten og gennemsigtigheden i procedurerne for offentlige indkøb.
As far as the reinforcementof competition is concerned, there are indications that many euro area countries have taken stepsto improve the efficiency and transparency of public procurement procedures.
Samtidig har nogle landeøget konkurrence- og tilsynsmyndighedernes beføjelser.
In addition, somecountries have increased the powers of their competition and regulatory authorities.
Selv om den overordnede tendens i deseneste år tilsyneladende fortsat går i retning af at nedbringe og omdirigere statsstøtten, spillerden stadig en betydelig rolle i visse sektorer, fx transportsektoren.
Moreover,over recent years the trend towards reducing and redirecting state aid seems to have continued,although it still plays an important role in some sectors, such as transport.
Eurolandene gennemførte fortsat lovgivningsmæssige reformer inden for netværksindustrierne, dog i varierende omfang. Deneffektive konkurrence i disse tidligere beskyttede sektorer bør dog øges yderligere.
Euro area countrieshave continued to implement regulatory reforms in network industries, albeit to varyingdegrees.
Sammenfattende gik det stadig forholdsvis langsomt med reformerne i 2003.
To sum up, the pace of reform continued to be rather slow in 2003.
Der er desuden bekymring for, at EU muligvis ikke kan opfylde målsætningerne fra topmødet i Lissabon, medmindre medlemslandene øger deres bestræbelser kraftigt.
This adds to the concernthat the EU may not be able to achieve the Lisbon targets unless Member States vigourously stepup their efforts.
Ud over at fremme den økonomiske vækstpå langt sigt, vil en fornyet styrkelse af strukturreformprocessen øge tilliden hos forbrugerne oginvestorerne og dermed også stimulere væksten på kort sigt.
Besides offering longterm growth benefits, renewed momentum in the processof structural reform would foster consumer and investor confidence, thus also entailing someshorter-term stimulus to growth.
Den endelige indenlandske efterspørgsel (dvs.ekskl. lagerændringer) var fortsat afdæmpet i detmeste af 2003 med en mindre stigning i 2. halvår.Det samlede bidrag til væksten i realt BNP i2003 udgjorde 0,7procentpoint.
Changesinthe contributionto growthfromdomestic demand over the course of 2003 werelargely explained by developments in inventorychanges.
I løbet af åretvar der forskellige udviklingstendenser i de fastebruttoinvesteringer og det private forbrug. Selv om de faste bruttoinvesteringer faldt i de førstetre kvartaler, blev faldet gradvis mindre, og i 4.kvartal blev vækstraten for de faste bruttoinvesteringer positiv.
The restocking in the first half of theyear,whichfollowedatwo-yearperiodofdepleting inventories, was possibly induced byuncertainty regarding the supply of importedintermediate goods and unexpected declines indemand associated with the war in Iraq.
Derimod tiltog væksten i detprivate forbrug med 0,4 pct.kvartal-til-kvartalprimo 2003, mens den næsten stagnerede i restenaf året.
The contribution to real GDP growth frominventory changesin 2003 was0.3 percentage point, slightly higher than in theprevious year.
(Kvartalsvise bidrag i procentpoint; sæsonkorrigeret)
(quarterly percentage point contributions; seasonally adjusted) real GDP 1)domestic demandnet exports
1,0 kring udsigterne på arbejdsmarkedet og sikkerhed i ansættelsen kan have ansporet husholdningerne til at spare op af forsigtighedshensyn fremfor at understøtte forbruget. I en række lande kandrøftelserne om reform af de sociale sikringsordninger og sundhedssystemet have bidraget tilhusholdningernes usikkerhed og således ansporet dem til opsparing af forsigtighedshensyn.
1.0 households to adjust their saving according toprecautionary motives rather than to supportconsumption.Inanumberofcountriesthediscussions on implementing reforms to socialsecurity and health systems may have added tohousehold uncertainty and fuelled the motivefor precautionary saving.
Tydeligere tegn på et opsving i den økonomiske aktivitet i 2. halvår 2003 betød, at virksomhedernevar mindre tilbageholdende med hensyn til investeringer, selv om husholdningernes forbrugsudgifter fortsat var afdæmpede.
With clearer signs ofan upturn in economic activity in the secondhalf of the year, firms became less hesitant toinvest,althoughhouseholds’consumptionspending remained subdued.
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger.1) Ændring i pct. i forhold til det foregående kvartal.
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Percentage change compared with the previous quarter.
INDUSTRIEN BAG OPSVINGET PÅ PRODUKTIONSSIDENSelv om både industriproduktionen og markedsrelaterede tjenesteydelser bidrog til opsvinget iproduktionen i løbet af 2003, var industriproduktionens bidrag størst.
INDUSTRY DRIVING RECOVERY ON THE OUTPUTSIDEBoth industry and market services contributedto the recovery in output in the course of 2003, but the contribution from industry was stronger.
Stigningen i rent markedsrelaterede tjenesteydelser, målt ved den realeværditilvækst, kom en smule tidligere end stigningen i industrien (ekskl. byggeriet). Det varstort set i overensstemmelse med konjunkturbarometret for tjenesteydelser, som begyndte atstige i 2. kvartal 2003, mens konjunkturbarometret for industrien først begyndte at stige i 3.kvartal (se figur 20).
Output in purely market-related services, as measuredbyrealvalueadded,picked up somewhat earlierthaninindustry(excluding construction).
Udviklingstendenserne varimidlertid forskellige i 4. kvartal, idet industriproduktionen steg yderligere, og produktioneninden for markedsrelaterede tjenesteydelser faldten del.
However, developments diverged inthefinal quarter ofthe year, with outputinindustryacceleratingfurtherandoutputinmarket services declining somewhat.
Generelt havde usikkerheden i forbindelse medkrigen i Irak og de økonomiske udsigter efter krigen en negativ effekt på de faste bruttoinvesteringer og det private forbrug i 1. halvår 2003.Det betød, at husholdningerne tøvede med atforetage større køb, og at virksomhederne var tilbageholdende med at udvide deres produktionskapacitet.
A common factor having a negative impact onfixed capital formation and private consumptioninthefirst half of 2003 wasthe uncertaintyassociated with the war in Iraq and the outlookfor the economy in its aftermath. This meantthat households were hesitant to make majorpurchases and firms were reluctant to expandtheir production capacities.
Desuden dækkede det over forholdsvis gunstige forhold for forbruget oginvesteringerne.
It also concealed the fact that the underlying conditions for consumption and investment were relatively favourable.
Især lettede det lave renteniveau husholdningernes og virksomhedernesgældsbyrde.
In particular, the low level of interest rates alleviated the debt servicing burden of households and firms.
Endvidere medførte de positive bytteforholdseffekter i forbindelse med euroens appreciering en stigning i realindkomsten i den indenlandske økonomi.
Moreover, theterms-of-tradegainsassociatedwiththeappreciation of the euro increased real incomein the domestic economy.
Hvis man sammenligner den gennemsnitligeproduktionsvækst i 2003 med væksten i de foregående år og i hele konjunkturcyklen, klaredeservicesektoren sig forholdsvis dårligt.
Whencomparingtheaveragerate of outputgrowth in 2003 with the rates in previous yearsand over the business cycle, the performance ofthe services sector was relatively weak.
Væksteni den reale værditilvækst i markedsrelaterede tjenesteydelser var 0,7 pct. Dermed aftog den yderligere i forhold til de to foregående år og nåede etniveau, der var noget lavere end niveauet i forbindelse med konjunkturnedgangen i 1993.
Growthinrealvalueaddedin marketservices was0.7%,decliningfurthercomparedwiththeprevious two years and reaching a lower level than in the recession of 1993.
Derimod var væksten i industrien (ekskl. byggeriet)0,1 pct., hvilket er noget lavere end i de to foregående år, men i overensstemmelse med væksteni forbindelse med en typisk konjunkturnedgang.
By contrast, growth in industry (excluding construction)was-0.1%,somewhatlowerthanintheprevious two years but in line with the rates ofgrowthtypicallyobservedduringeconomicdownturns.
Usikkerheden vedrørende de generelle økonomiske udsigter forekom samtidig med virksomhedernes løbende bestræbelser på at konsoliderederes balancer.
The uncertainty aboutthe general economic outlook coincided with ongoing efforts by corporations to consolidate their balance sheets.
I denne forbindelse har virksomhederne muligvis brugt en forbedring af rentabiliteten til yderligere at reducere deres gearingfrem for at investere.
In this context improvements in profitability may have been used for further de-leveraging rather than capital spending.
Fortsat usikkerhed om-
Continued uncertainty about labour marketprospectsandjobsecuritymayhaveled
Opsvinget i industriaktiviteten i 2. halvår 2003afspejlede stort set opsvinget i vareeksporten,
The pick-up in industrial activity in the secondhalf of 2003 largely reflected the recovery inexportsofgoods,consistentwiththepronounced cyclical sensitivity of production ineuro area countries to external developments.
(Mængder; sæsonkorrigeret)
(volumes; seasonally adjusted) consumer confidenceindustrial confidenceservices confidence extra-euro area exportsintra-euro area exportsindustrial production excluding construction
Kilde: Europa-Kommissionens konjunkturbarometre.Anm.: Alle observationer er sæsonkorrigeret. De viste observationer er beregnet som afvigelser fra gennemsnittet for perioden siden januar 1985 for forbrugertillidsindikatoren og konjunkturbarometeret for industrien og perioden siden april 1995 for konjunkturbarometeret for servicesektoren.
Sources: European Commission Business and Consumer Surveys. Note: All data are seasonally adjusted.
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger.Anm.: De viste observationer er beregnet som 3-måneders ændringer i pct.
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data shown are calculated as three-month on three-monthpercentage changes.
Eksporten til lande inden for euroområdetog til lande uden for euroområdet har tilsyneladende bidraget til opsvinget i industriproduktionen (ekskl. byggeriet ) i 2. halvår 2003 (se figur21).
Both intra- and extra-euro area exports appearto have provided impulses for the pick-up inindustrial production (excluding construction)in the second half of 2003 (see Chart 21).
MINDRE SPREDNING I PRODUKTIONSVÆKSTEN MELLEM LANDENEEn række spredningsmål tyder på en mindre forskel i den reale BNP-vækst mellem eurolandenei 2003.
LESS DISPERSION IN OUTPUT GROWTH ACROSSCOUNTRIESVarious dispersion measures indicate that thedivergence of real GDP growth rates declinedamong euro area countries in 2003.
Delvis som resultat af den globale økonomiske afmatning aftog den gennemsnitlige årligevækst i realt BNP i de fleste eurolande i 2003 iforhold til det foregående år, dog med undtagelseaf Belgien, Spanien og Grækenland, hvor væksten tiltog moderat. I Italien var væksten stort setuændret.
Reflectingin part the global economic slowdown, annualaveragereal GDP growth decreasedin mosteuro area countries in 2003 compared with theyearbefore,exceptfor Belgium, Spain and Greece, where growth increased moderately; in Italy growth remained virtually unchanged.
Foreliggendenationale data for 4. kvartal 2003 tyder på, at dengennemsnitlige årlige vækst i den samlede beskæftigelse var ca. 0,1-0,2 pct. i 2003.
The national data available for the fourth quarter of 2003 suggest that annual average growth in total employment was around0.1-0.2%in 2003.
Beskæftigelsen viste sig således at være mere solid endforventet i lyset af den lange periode med afdæmpet økonomisk aktivitet.
Employmentthus provedmore resilient than might have been expectedgiventheprotractedperiodofsubduedeconomic activity.
Selv om beskæftigelsen fortsat var stort set stabil, tyder data fraundersøgelser af arbejdsstyrken imidlertid på, atarbejdstimer pr. lønmodtager er faldet forholdsvis kraftigt i de seneste år, hvilket gjorde det udfor størstedelen af den arbejdsmarkedstilpasning, som ofte finder sted i forbindelse med enkonkjunkturnedgang.
However, while employmentremained largely stable, the data available fromlabour force surveys suggest that hours workedper employed person have declined relatively strongly in the past few years and thus accounted for much of the labour market adjustment that is typically associated withan economic slowdown.
Det står i nogen grad imodsætning til tidligere konjunkturnedgange,hvor tilpasningen overvejende vedrørte beskæftigelsen snarere end arbejdstimerne.
To some extent thiswould contrast with developments observedinpreviouseconomicslowdowns,whereemployment rather than hours bore the brunt ofthe adjustment.
(Ændring i pct. år/år og pct.)
(annual percentage changes and percentages)
Arbejdsstyrke Beskæftigelse
Employment Agriculture
I alt Under 25 år25 år og derover
Rates of unemployment 4) Total Under 25 years25 years and over
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger.1)Inkl. fiskeri, jagt og skovbrug.2) Inkl. fremstilling, byggeri, minedrift og- brydning, el-, gas- og vandforsyning.3) Ekskl. eksterritoriale organer og organisationer.4) I pct. af arbejdsstyrken.
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Also includes fishing, hunting and forestry.2) Includes manufacturing, construction, mining and quarrying, electricity, gas and water supply.3) Excludes extra-territorial bodies and organisations.4) Percentage of the labour force.
Arbejdsløsheden var i gennemsnit 0,4procentpoint højere i 2003 end i2002.
springof2003,withtherateremainingunchanged at 8.8% for the rest of the year.
Denne stigning var spredt over de forskellige aldersgrupper og køn, selv om forskellenmellem arbejdsløsheden for gruppen under 25 årog for gruppen over 25 år tiltog yderligere, mensforskellen mellem arbejdsløsheden for kvinderog for mænd fortsat aftog.
Onaverage,theunemploymentratewas0.4percentage point higher in 2003 than in 2002.This rise was broadly spread over the individual age groups and genders, although the gap between the unemployment rate for those below 25 and that for persons aged 25 and above rose somewhatfurther, whilethe gapbetween the unemployment rates for women andmen continued to decline.
Tilpasningen af arbejdstimer pr. lønmodtagerkan delvis afspejle en øget fleksibilitet på arbejdsmarkedet, fx i form af bedre mulighed for atberegne og planlægge arbejdstiden i hele år fremfor i uger eller måneder eller i form af øget anvendelse af deltidsjob.
working time to be calculated and scheduledover full years rather than weeks or months, orby increased recourse to part-time jobs.
Den stabile beskæftigelsei 2003 betyder, at forbedringen af den samledearbejdskraftsproduktivitet målt pr. lønmodtagerførst viste sig i 2. halvår, hvor aktiviteten begyndte at stige.
Stableemployment during 2003 implies that, measuredperpersonemployed,improvementsinaggregate labour productivity only emerged inthe second half of the year when activity startedto pick up.
Målt pr. arbejdstime kan en stigning i arbejdskraftsproduktiviteten aftage hurtigere, da den tidligere nedjustering af detgennemsnitlige antal arbejdstimer sandsynligvisvil ændre sig til det modsatte, efterhånden somopsvinget får fat.
Measured per hour worked, gains in labour productivity might fade out more quickly, given that the previous downward adjustment in average hours worked is likely tobe reversed as the recovery unfolds.
De fleste eurolande oplevede en stigning i arbejdsløsheden i perioden 2002-03. Undtagelserne var Grækenland og Italien, hvor arbejdsløsheden faldt, og Finland og Spanien, hvor denvar stort set konstant.
Most euro area countries suffered an increasein the unemployment rate between 2002 and2003, with the exception of Greece and Italy,where unemployment declined,and Finlandand Spain, which observed a broadly constantunemployment rate.
Alt i alt faldt spredningeni arbejdsløsheden mellem eurolandene i 2003. Ivisse lande afspejler arbejdsløshedstallene for2003 dog delvis en afgang af nogle arbejdsløsefra de officielle statistikker som følge af ændringer i registreringen af disse og/eller som følge afarbejdsmarkedsreformer.
All in all, the degree ofdispersioninunemploymentratesdeclinedamong euro area countries in 2003.
Den stort set uændrede samlede beskæftigelse i2003 dækker over modsatrettede udviklingstendenser i industrien og servicesektoren. I de førstetre kvartaler af 2003 sås et fald i beskæftigelseni industrien, som blev opvejet af nettojobskabelsen i servicesektoren.
Thebroadlyunchangedleveloftotalemploymentinthecourse of 2003concealsopposite developments in industry and services.In the first three quarters of 2003 employmentdeclined in industry, but this was offset by net job creation in services.
I 2003 var den gennemsnitlige beskæftigelsesvækst i både industrien ogservicesektoren dog sandsynligvis lavere end i2002.
However, in both industry and services average employment growth in 2003 was most likely lower than in2002.
Endvidere tyder data fra undersøgelser afarbejdsstyrken på, at der skete en tilpasning afarbejdskraften via arbejdstimer pr. lønmodtager ibegge sektorer.
Moreover, data from labour force surveyssuggest that the adjustment in labour inputs viahours worked per employed person featured inboth sectors.
Selv om arbejdsløsheden i euroområdet genereltvar stabil i 2003, steg antallet af arbejdsløse fortsat en smule i det meste af året.
While the euro areawide rate of unemploymentwas broadly stable in the course of 2003, thenumber of unemployedincreasedsomewhatfurther for most of the year.
I december udgjorde det samlede antal arbejdsløse 12,3 mio.,
In December the
(Månedlige observationer; sæsonkorrigeret) antaget. Størstedelen af medlemslandene kunneikke opfylde målene i deres stabilitetsprogrammer fra slutningen af 2002 og begyndelsen af2003.
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)% of the labour force (right-hand scale)
I 2003 steg de offentlige udgifter som andel af BNP i euroområdet i forhold til 2002, idet dervar et vedvarende opadrettet pres på de løbendeudgifter overvejende som følge af øgede udgiftertil arbejdsløshedsdagpenge og tilhørende socialeoverførsler.
Onthe spending side,in 2003the euro area ratio of government expenditure to GDP increased compared with 2002, with persistent upward pressure on current outlays largely originating from higher unemployment expenditure and related social transfers.
Renteudgifterne faldt en smule i2003. Den langsomme vækst i skatteindtægternei 2003 skyldtes hovedsagelig den økonomiskeafmatning og andre uventede fald i skatteindtægterne.
Interest expenditure declined slightly in 2003.On the revenue side, slow tax revenue growth in2003canmainlybeaccountedforbytheweaknessin economic activity and by otherunexpected shortfalls in tax revenues.
hvilket er en stigning på ca. 270.000 i forhold tilet år tidligere (se figur 22). Med en stort set stabil beskæftigelse indikerer stigningen i antalletaf arbejdsløse en yderligere vækst i arbejdsstyrken.
total number of unemployed was 12.3 million,anincreaseofaround270,000personscompared with one year earlier (see Chart 22).With a broadly stable level of employment, theriseinthenumberofunemployedreflectscontinued growth in the labour force.
Væksten i arbejdsstyrken i 2003 var dog noget lavere end i det foregående år.
However,labourforcegrowthin2003 wassomewhatlower than in the previous year.
Stigningen iarbejdsløsheden og et yderligere fald i andelen afledige job har sandsynligvis ikke tilskyndet tilarbejdsmarkedsdeltagelse, hvilket fx har resulteret i en forsinket indtræden på arbejdsmarkedet.
The rise in theunemploymentrateandafurtherfallinthevacancy rate most likely discouraged labourmarket participation, for example by delayingentry into the labour market.
Den ugunstige budgetudvikling havde en negativeffekt på den gennemsnitlige offentlige gældskvote. Efter flere år med et konstant, men moderat, fald steg gældskvoten i euroområdet til 70,4pct. af BNP i 2003.
Unfavourablebudgetarydevelopmentsadversely affected the average government debtratio.Afterseveralyearsofuninterrupted,albeit moderate, decline, the euro area debt-to-GDP ratioincreasedto 70.4%in 2003.
Denne forværring afspejlerdet langvarige fald i det primære overskud ogden moderate vækst i nominelt BNP.
Thisworsening reflects the protracted deteriorationof the primary surplus and the moderate growth of nominal GDP.
I Frankrigsteg gældskvoten til over referenceværdien på 60pct. af BNP i 2003, mens den i Tyskland og Østrig fortsat lå over denne referenceværdi og i Belgien, Grækenland og Italien over 100 pct. af BNP.
In 2003 the debt ratio exceeded 60% of GDP in France, while in Germany and Austria it remained above thatreference value andin Belgium, Greece and Italy it stood above 100% of GDP.
BUDGETSALDIENE FORVÆRREDES YDERLIGERE I 2003 For tredje år i træk forværredes budgetsaldoen ieuroområdet i 2003.
BUDGET BALANCES DETERIORATED FURTHER IN2003The euro areafiscal balance deterioratedin2003forthethirdyearinarow.
De seneste tal fra Eurostatviser et gennemsnitligt underskud på 2,7 pct. af BNP i 2003 i forhold til 2,3 pct. i 2002 (se tabel8).
Thelatestavailable data from Eurostat show an averagedeficit of 2.7% of GDP in 2003, against 2.3% in2002 (see Table 8).
(I pct. af BNP)
(as a percentage of GDP)
Offentligt overskud (+)/underskud (-)
General government surplus (+) / deficit (-)
Offentlig bruttogæld
General government gross debt
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger.Anm.: Observationer er baseret på definitionen ifølge proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definition.
Budgetsaldi er ekskl.indtægter fra salget af UMTS-licenser.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
pct. af BNP senest i 2005 (se kapitel 4).
below 3% of GDP by 2005 at the latest.
Ecofinrådets beslutning har medført usikkerhed medhensyn til gennemførelsen af reglerne for finanspolitik i eurolandene i fremtiden.
The ECOFIN Council’s decision has led to uncertainty on the futureimplementation of the rules governing fiscal policy in euro area countries.
Beslutningenskaber desuden præcedens for en slap gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som kan svække incitamentet til konsolidering i fremtiden.
It also sets a precedent of a lax implementation of the excessive deficit procedure that could weakenincentives for consolidation in the future.
Det er afgørende at fastholde tilliden til holdbarheden af ØMUens institutionelle fundament.Tyskland og Frankrig skal nu leve op til deres ansvar og opfylde deres forpligtelse til at afhjælpesituationen med uforholdsmæssigt store underskud så hurtigt som muligt og senest i 2005. De
It is essential that confidence in the solidity of the institutional underpinnings of EMU be maintained. Germany and France now have tolive up to their responsibilities and to honour
EUs FINANSPOLITISKE RAMMER ER TRUETDen 25. november 2003 besluttede Ecofin-rådetikke at handle på grundlag af Europa-Kommissi-onens henstillinger vedrørende Frankrig og Tyskland samt at stille proceduren i forbindelsemed uforholdsmæssigt store underskud for disselande i bero.
THE EUROPEAN FISCAL FRAMEWORK AT RISKOn 25 November 2003 the ECOFIN Councildecided not to act on the basis of the European Commission’s recommendations in respect of Germany and France and to hold the excessive deficit procedure for these countries in abeyance.