natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I London-undersøgelsen konkluderede Lyon og Wood fra deres dybdegående analyse, at de fleste husstande forlod sig på intuition ved valg af bolig, især når der var stor efterspørgsel efter huse.
In the London study, Lyon and Wood concluded from their in-depth analysis that most households relied on intuition to choose a residence, particularly when housing demand was great.
En nylig undersøgelse af Ford og Smith (1981) af bopælsændringer i Birmingham, United Kingdom, konkluderede, at det rumlige mønster for husstandes eftersøgning af bolig ikke kunne forudses på baggrund af en analyse af deres pendlingsmønstre.
A recent analysis of residential moves in Birmingham, United Kingdom, by Ford and Smith (1981) concluded that the spatial pattern of households' residential searches could not be predicted through an analysis of their commuting patterns.
De fandt, at bopælsændring mere var påvirket af både forskellige boligers beliggenhed og pris samt de forskellige husstandstypers pladsbehov.
They found that residential moves were more influenced by both the location of different types and prices of housing and the space requirements of different types of household.
Resultatet afspejler resultatet fra Short (1976) i en undersøgelse af bopælsændringer i Bristol. Han identificerede korridorer af bopælsændringer tværs over byen, som var tættere forbundet med husstandens livsstadium og dens indkomstniveau end med, hvor nær boligerne lå til arbejdsstederne.
This result mirrors that found by Short (1976) in a study of residential moves in Bristol; he identified corridors of residential moves across the city which were more closely associated with the life cycle stage of the household and their income level than with the proximity of residential areas to workplaces.
Betydningen af visse attributter ved boligmæssige forhåbninger blandt førstegangskøbere af hus i Glasgow (procent)
The importance of particular attributes in the residential area aspirations of first time home buyers in Glasgow (per cent)
Adgang til arbejde
Access to work Access to Parks
Områdets renlighed
Absence of Council Houses n.
Foreligget • ikke
Area Cleanliness Neighbours n.
5 ­ Meget vig tigt
♦Scores
2 ­ Ikke sær! ig vigt igt 1 ­ Slet ikke vigtigt
2 ­ not very important 1 ­ not at all important 0 ­ not even considered
3 ­ Vigtigt
5 ­ extremely important 4 ­ quite important 3 ­ important
Modeller for valg af bopæl
8.3 Residential choice models
Modeller for valg af bopæl må i sagens natur gå ud fra, at husstandens fremgangsmåde er et rationelt valg.
Models of residential choice by their very nature must assume a process of rational choice among households.
I alle disse modeller udgør pendlingsbehovet en grundlæggende afgørelsesfaktor ved valg af bopæl, modsat mange af vidnesbyrdene fra husstandsundersøgelser.
In all these models, commuting requirements form a basic determinant of residential choice, contrary to much of the evidence from household surveys.
Det forholder sig imidlertid således, at efterhånden som disse modeller er blevet mere forfinede og udskilte med yderligere forklarende variabler indført, er pendling blevet henvist til en stadig mere underordnet rolle.
It is true however that as these models have become more refined and disaggregated with additional explanatory variables being added, commuting has been relegated to an increasingly minor role.
De fleste modeller for valg af bopæl er blevet udviklet på et samlet niveau (fordeling af befolkning).
Most residential choice models have been developed at an aggregate (distribution of the population) level.
Nyere modeller har imidlertid inkluderet de detaljerede resultater fra husstandsundersøgelser af aspekter såsom den rolle, familiens livscyklus spiller (for redegørelse se Timmermans og Verster, 1981; Mackett, 1979; Batty, 1976).
However, more recent models have incorporated the detailed findings from household surveys on aspects such as the role of the family life cycle. (For reviews see Timmermans and Verster, 1981; Mackett, 1979; Batty, 1976).
Den stærkeste modeltradition er sandsynligvis blevet udviklet af bymæssige økonomer.
Probably the strongest tradition of models have been developed by urban economists.
I arbejder af Alonso (1964), Kain (1962), Muth (1969) og Wingo (1961) bygger valg af bopæl på en blanding af pendlingsomkostninger og boligens størrelse.
Here in the work of Alonso (1964), Kain (1962), Muth (1969) and Wingo (1961) residential choices are based on a trade off between commuting costs and housing space.
Disse modeller bygger på forenklede antagelser for at gøre matematikken overkommelig. For eksempel er byområder runde, alle job har central beliggenhed, og jordrenten falder lineært fra bycentret til periferien, efterhånden som pendlingsomkostningerne stiger.
These models make simplifying assumptions to make the mathematics manageable; for example urban areas are circular, all jobs are centrally located and land rents decline linearly from the city centre to the periphery as commuting costs increase.
Under forudsætning af en indtægtsbegrænsning udledes en køber-jordrente funktion, og husstande fordeles i et byområde, så nyttefunktionen af jordrente og pendlingsomkostninger maksimeres.
Subject to an income constraint a bidrent function is derived and households are allocated to an urban area maximising the utility function of land rent and commuting costs.
Der har været mange erfaringsprøver og kritiske bedømmelser af disse tidlige modeller (et sammendrag findes hos Kirby, 1976).
Many empirical tests and critiques of these early models have taken place (for a summary see Kirby, 1976).
Den væsentligste kritik er, at pendlingsvariabler er simplificeret, så kun rejseomkostninger tages i betragtning, og boligomkostninger er blot en funktion af jordrenten.
The main criticisms are that commuting variables are simplified to a consideration of travel costs only and housing costs merely to a function of the land rent.
I geografisk og planlæggende forskning er der ved hjælp af tilgængelighedsmodeller udviklet modeller for valg af bopæl.
In geographical and planning research residential choice models have been developed using accessibility models.
Boliger fordeles blandt zoner ved hjælp af tyngdemodeller, hvor man går ud fra som en væsentlig forudsætning, at de generaliserede omkostninger ved arbejdsrejse søges reduceret til et minimum (Hansen, 1959; Lowry, 1964; Wilson, 1969).
Residences are allocated to zones by gravity models in which minimising the generalised costs of travel to work is a major assumption (Hansen, 1959; Lowry, 1964; Wilson, 1969).
I disse modeller har det været muligt at inkludere visse vægtninger af pendlingsomkostninger, så ikke alene rejseomkostninger men også rejsekomfort og tidsfaktorer afspejles.
It has been possible in these models to include certain weightings on commuting costs to reflect aspects of traveller comfort and time constraints as well as travel costs.
Der er også blevet udviklet modeller, som udskiller efter indkomstgruppe, efter arbejdertype og efter dem, der skifter både bopæl og arbejdssted.
Some models have also been developed which disaggregate by different income groups, types of worker and by those changing both residence and job location.
I Frankrig har man udviklet nogle computermodeller af tyngdetypen for at analysere bolig- og industrizoners gensidige afhængighed i visse konkrete områder: Paris, Nancy og Lyon.
In France a number of gravity-type computer models have been developed to analyse the interdependences of residential and industrial zones in certain case study areas: Paris, Nancy and Lyon.
Disse undersøgelser påviser den manglende balance mellem områderne og
These studies demonstrate
132 pendlingens betydning for afhjælpning af den manglende balance.
129 the lack of balance between areas and the importance of commuting in redressing the imbalance.
Forskning af Verster og Timmermans (1979) i det vestlige Holland bygger også på disse principper, og det samme gør Gordon og Lamont's (1982) undersøgelse i London området og Stathopoulous og Abacoumkin's (1981) undersøgelse af arbejdsrejser i Athenområdet.
Research by Verster and Timmermans (1979) in the Western Netherlands is also based on these principles as is Gordon and Lamont's (1982) analysis in the Greater London area and Stathopoulous and Abacoumkin's (1981) work trip analysis of the Greater Athens area.
Modellen "Mirabelle" er blevet udviklet af INSEE i Frankrig for at udforme et mønster for husstandes valg af bopæl efter deres sociale karakteristika.
The model 'Mirabelle' has been developed by INSEE in France to model the residential choices of households according to their social characteristics.
Modellen gør det muligt at identificere forskellige grader af hjems og arbejdssteds gensidige afhængighed i forskellige sektorer af byområdet.
The model makes it possible to identify different levels of home-workplace interdependence in different sectors of the conurbation.
Tilsvarende undersøgelser er blevet gennemført i mange områder i EF.
Studies similar to this have been undertaken in many areas of the EEC.
Disse modeller for tilgængelighed og bymæssig økonomi forsøger at danne et mønster for beboelsesområders ligevægt i et bymæssigt system under visse forhold. Dette er ret forskelligt fra at lave modeller for arbejdernes egne beslutninger om faktiske bopælsændringer, som har været et element i nyere modeller.
These accessibility and urban economic models are trying to model the equilibrium state of residential locations in an urban system under certain conditions; this is rather different from modelling the actual moving decisions of the workers themselves, which has been a feature of more recent models.
Modeller for boligbeliggenhed har i denne nye fase koncentreret sig mere om at gengive på mikro-plan de observerede valg af boligbeliggenhed.
Residential location models in this recent phase have concentrated more on reproducing the observed choices of residential locations at a micro level.
Dette har medført, at der i modellerne lægges mere vægt på boligbegrænsninger og mindre vægt på pendlingsbehovet.
This has led to a greater emphasis on modelling housing constraints and less emphasis on representing commuting requirements.
I USA er et antal mikro-analytiske og gruppebegrundede modeller blevet opstillet (Mason, 1977), og mange er også blevet integreret i større modeller for transport/udnyttelse af land (se Wilson, 1974).
In the USA, a number of micro-analytic and cohort-based models have been produced (Mason, 1977) and many have also been integrated into larger land use-transport models (see Wilson, 1974).
I øjeblikket bruger Mackett (1982) en model af denne type til at beregne bopælsvalget blandt pendlere, der fra den sydøstlige pendlingskorridor pendler ind til det indre London.
Mackett (1982) is currently using a model of this type to predict the residential choices of commuters into central London from the South East commuting corridor.
Forestillingen om, at pendlere vælger bopæl i samme bysektor som deres arbejdsplads, har været et traditionelt begreb i bymæssige modeller (Hoyt, 1939).
The notion of commuters choosing residences in the same city sector as their place of work has been a traditional concept in urban modelling (Hoyt, 1939).
Adams (1969) har formuleret en model for bopælsvalg, der bygger på de observerede mønstre for bopælsændringer i byer, idet der gås ud fra, at arbejdspladserne ligger midt i byen.
Adams (1969) has formulated a model of residential choice based on the observed patterns of residential moves within cities, assuming city centre job locations.
Han forudså, at husstande vil flytte bopæl langs veldefinerede transportsektorer til centralt beliggende arbejdssteder.
He predicted that households will move residence along well defined transport sectors to central workplaces.
Disse sektorer er ikke alene de mest tilgængelige, men er også de områder, hvor husstanden mest føler sig hjemme.
These sectors will not only be the most accessible locations, but also those areas of greatest social familiarity to the household.
Dermed har bopælsændringer tendens til at finde sted inden for det lokale område, hvis båndene til lokalsamfundet er stærke.
This will tend to keep residential changes within the local area if neighbourhood ties are strong.
Adams forudså, at husstande også ville flytte lidt længere ud til større boliger, men sådanne flytninger ville kun medføre små ændringer i deres arbejdsrejser.
Adams predicted that households would also move slightly further out to larger properties but such moves would make little difference to their work journeys.
Nyere forskning af Ford og Smith (1981) i Birmingham, United Kingdom, har antydet, at denne sektormodel er for simplificeret og bør forklare beliggenheden af det bolig-undermarked, som ikke kan rettes ind i sektorer.
Recent research by Ford and Smith (1981) in Birmingham, United Kingdom has suggested that this sector model is too simplistic and needs to account for the location of housing sub-markets which do not align into sectors.
Dette gælder især for arbejdere, der flytter ind som lejere i private eller kommunalt ejede boliger, hvor valget af boligområde kan være yderst begrænset.
This is particularly true among those workers moving into private or public rented
Kirby (1979) har foreslået en model, som sætter mønstre for boligsøgning i forhold til de rejsemåder, husstandene har "til rådighed for rejse til arbejde, men på baggrund af arbejdspladsens fremfor boligens beliggenhed.
Kirby (1979) has proposed a model which relates residential search patterns to the travel modes which households have available for travelling to work, but based on the location of the workplace rather than the residence.
Han udtænkte for eksempel eftersøgningsområder af en form, der afhænger af, om der er bil til rådighed (cirkelformet) eller kollektiv transport (sektorformet).
For example, he devised search areas with shapes depending on the availability of a car (circular) or public transport (sectoral).
Mens Kirby's model ignorerer betydningen af bånd til lokalsamfundet, som andre undersøgelser har understreget, så forsøger han at forlige de modstridende teorier om arbejdsrejsens betydning ved valg af bopæl.
While Kirby's model ignores the importance of neighbourhood ties which other studies have stressed, he does attempt to reconcile the conflicting theories on the importance of travel to work in residential choices.
Inden for hans eftersøgningsområde mener han, at valgprocessen er for kompleks til at indbygge i en model, da den involverer mange andre aspekter af livsstilen, og kan antages at være vilkårlig.
Within his search areas he feels that the choice process is too complex to model because it involves many other aspects of life style, and can be assumed random.
Pendling og valg af bopæl - opnåelse af samstemmighed
8.4 Commuting and residential choice - reaching a consensus
Mens undersøgelser af boligmarkedet sammenlignet med modeltraditionen har understreget den underordnede rolle, som pendlingsbehovet spiller ved valg af bopæl, synes denne uoverensstemmelse stort set at være et spørgsmål om graduering.
While compared with the modelling tradition the housing market surveys have stressed the minor role played by commuting requirements in residential choice, the disagreement would appear to be larqely a question of scale.
Der er almindelig enighed om, at pendling er en vigtig faktor ved valg af bopæl inden for visse rumlige sammenhæng, men at det (som indkomst) skal ses som en begrænsning af de områder, hvortil man kan overveje at flytte, dvs. som en tærskel snarere end en determinant ved det faktiske valg. I dette perspektiv er forskningens tilsyneladende uoverensstemmelse bilagt.
It is generally agreed that commuting is important in residential choices within certain spatial contexts, but that it must be seen (like income) as a constraint on the areas where a move can be considered, ie as a threshold, rather than a determinant of the actual location chosen.
Nogle undersøgelser af bopæl smobilitet understøtter faktisk dette.
Indeed some residential mobility surveys support this.
Brown (1975) fandt, at der var større sandsynlighed for, at husstande i området ved San Fransisco-bugten ville flytte, hvis et nyt job medførte en "unormalt lang" arbejdsrejse.
Brown (1975) found that households in the San Fransisco Bay Area were more likely to move if a change in job caused an 'abnormally long' work journey.
DeLangen og Verster (1978) brugte data fra husstandsundersøgelser i Zaanstad i det vestlige Holland.
DeLangen and Verster (1978) used household survey data from Zaanstad in the Western Netherlands.
De konkluderede, at en betydelig forbedring af transportnettet (i dette tilfælde åbningen af en tunnel) havde stor indflydelse på, hvor arbejdere bor, og de konkluderede, at ud over en vis afstand virker pendling som en begrænsning.
They concluded that a substantial improvement in the transport network (in this case the opening of a tunnel) had a considerable impact on the location of workers' residences and concluded that, beyond a certain distance, commuting does pose a constraint.
Yderligere undersøgelser af Timmermans og Verster (1981) i tre områder af Holland viste, at i det mere tyndt befolkede vestlige område havde 6 pet. af de adspurgte, som havde flyttet eller skiftet job, været utilfreds med pendling. Det var proportionelt dobbelt så mange, som de der havde udtrykt utilfredshed i de andre to mere bymæssige områder, som var blevet undersøgt.
Further research by Timmermans and Verster (1981) in three areas of the Netherlands found that in the more sparsely populated western region, 6 per cent of those questioned who had moved home or job had been dissatisfied with commuting, twice the proportion citing dissatisfaction in the other two more urbanised regions studied.
De konkluderede, at mange flere husstande kunne have overvejet at flytte, men at de besluttede ikke at gøre det af hensyn til pendling.
They concluded that many more households may have considered changing residence but had decided against it because of commuting considerations.
Skønt forskning af Butler og andre (1969) i den amerikanske folketælling af 1970 viste, at stadiet i familiens livscyklus var den mest nøjagtige faktor ved beregning af bopælsændring, så var graden af mobilitet
Although research by Butler et al (1969) on the 1960 US Census found that stage in the family life cycle was the most accurate
134 betydeligt højere blandt dem, som pendlede 40 minutter eller mere.
131 predictor of residential moves, mobility rates were significantly higher among those who had to commute 40 minutes or more to work.
De begrænsninger ved valg af bopæl, som forbindes med arbejdsrejser, illustreres måske bedst med data fra United Kingdom husstandsundersøgelsen (Office of Population Censuses and Surveys, 1978), som analyserede, hvorfor husstande var flyttet i løbet af året forud for undersøgelsen. 8 pet. af alle husstande var flyttet.
The residential choice constraints associated with journeys to work are perhaps best illustrated by data from the United Kingdom General Household Survey (Office of Population Censuses and Surveys, 1978) which analysed why households had moved residence in the year prior to the survey.
De fleste var kun flyttet over korte afstande; den gennemsnitlige afstand var kun 3,4 km.
Most residential moves were only short distance ones; the mean moving distance being only 3.4 kms.
Af de 31 pet. husstande, som var flyttet i de foregående 5 år, var 71 pet. flyttet inden for den lokale planlægningeregion, 58 pet. flyttede mindre end 7 km, 26 pet mellem 9 og 79 km, og kun 16 pet. mere end 80 km.
Of the 31 per cent of households that had moved residence in the previous five years 71 per cent had moved within the planning sub-region, 58 per cent were under 7 kms in length, 26 per cent between 9 and 79 kms and 16 per cent only over 80 kms.
Af de grunde for flytning, som husstande opgav, var der af dem, der flyttede mindre end 8 km, kun 4 pet., som flyttede, fordi de havde skiftet job, og kun en pet. flyttede, fordi de havde for langt til arbejde.
Of the reasons given by households for moving home under 8 kms, 4 per cent did so because they changed job and only one per cent because they were too far from work; most reasons reflected life cycle changes.
Overvejelser om pendling var af større betydning blandt husstande, som flyttede langt.
Commuting considerations were more important among households moving longer distances.
Af dem, der flyttede mellem 9 og 49 km, var 18 pet. flyttet som følge af nyt job, og 6 pet. var flyttet for at være nærmere arbejdspladsen.
Of those which moved between 9 and 49 kms, 18 per cent had done so because of a change of job and 6 per cent to be nearer work.
Af dem, der flyttede mere end 50 km, var der så mange som 53 pet., som skiftede bopæl som følge af ændret job, og kun en pet. flyttede for at bo nærmere arbejdspladsen.
On moves of over 50 km, as many as 53 per cent were changing residence in response to a change in job; only one per cent were moving closer to work.
Pendling er altså af størst betydning ved bopælsændringer over en mellemafstand, som kun omfatter hver fjerde flytning.
Commuting is thus of greater importance in residential moves of an intermediate distance within which only 1 in 4 moves occur.
Ændringer i beskæftigelse over lange afstande nødvendiggør bopælsændring. Over korte afstande flytter de fleste husstande på grund af andre aspekter af livsstilen.
Changes of employment over longer distances necessitate a change of residence; on shorter distances most households move in response to other aspects of life style.
Ud fra dette fandt Maclennan og Wood (1979) i en undersøgelse af bopælsændringer i Glasgow, at nye boligers beliggenhed kan forudsiges ret nøjagtigt, uden at oplysninger om pendling tages i betragtning.
Given this, Maclennan and Wood (1979) did find in a study of residential moves in Glasgow that the location of new residences can be fairly accurately predicted without recourse to commuting information.
I en prøve blandt folk, der købte hus for første gang, fandt de, at folk var meget specifikke m.h.t., hvor de agtede at bo, uanset årsagen.
They found among a sample of first time home buyers that people were very specific about where they intended to live, irrespective of the reason.
50 pet. valgte kun et område-f.
Fifty per cent chose one area* only.
Hvis der var nogen forskel mellem det område, de stræbte efter, og deres endelige valg, var der tale om, at de søgte bolig i gader, der var umiddelbare nabogader til deres foretrukne sted, uanset de aktuelle begrænsninger i boligmarkedet eller at deres endelige boligvalg tilsyneladende var "irrationelt".
Any differences between their area aspirations and their final choices represented a spreading of their residential search into the immediate streets around their most preferred location, irrespective of the prevailing housing market constraints or the apparent 'irrationality' of their eventual residential choice.
Han konkluderede derfor, at mønstrene for boligbevægelse kan forudses med en vis nøjagtighed, og at videre udvikling af bopælsmodeIler er en ret plausibel opgave på grundlag af boligens fremfor pendlingens begrænsninger.
He thus concluded that patterns of residential movement can be predicted with some accuracy and that further residential modelling development is a plausible exercise based on housing rather than commuting constraints.
-f Områder baseret på 0,5 km celler
* Areas based on i km cells.
Valg af bopæl som medfører lange arbejdsrejser
8.5 Residential choices producing long work journeys
Bopæl, der giver meget lange arbejdsrejser, er et særlig interessant element ved pendlingsmønstrene i alle medlemslande.
Residential locations that produce excessively long work journeys are a particularly interesting characteristic of commuting patterns in all member countries.
Det er tydeligt, at en højere grad af bileje i forbindelse med stigende adskillelse af brug af land har været en væsentlig faktor i forøgelsen af pendlingsafstanden.
It is clear that higher car ownership allied to an increasing separation of land uses has been a major factor in causing the increase in commuting distances.