natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interessen har været størst i servicesektoren og blandt funktionærerne på alle niveauer og mindst blandt arbejderne i metalvirksomhederne.
190 board..808'withintheinvestigatedf irrns voted in favour, and onty 4Z against it; the remaining 16t abstained.
Forskellen i den ne interesse manifesterer sig især i, at mange arbejdere (20%) har undladt at stemme.
The interest has been greatest in the service sector, ancl ainong thesalariedemployeesatalllevelsrandleastamong ther*orkersintheironandnetal- is especially j.näcl.
1) Se iøvrigt Ann Westenholz: "Magt og indflydelse i bestyrelsen".
workingmanif est this.interest (208) absta industries.inthef act
De, der stemte ja, har tilkendegivet en forventning om, at de ville få indflydelse på beslutningerne i bestyrelsen, og at medarbejderne ved at stemme ja dermed viste, at de turde tage et medansvar for overordnede beslutninger. (Henholdsvis 56% og 28%) .
Those vrho voted in favour have indicated the expectation that the.y would get influence on the decisions in the board, and that by voting in favour the emplovess showed that they clared take a co- responsJ-bility for superior: decisions. (568 an < l 2\eo,respectively).
Første gang medarbejderne fik mulighed for at vælge repræsentanter i bestyrelsen var i 1974. Valgperioden er 2 år.
The first time the em o So ; - ees had the opnorttrnity of electing representatives to the board was in Ig7 4.TLre termofof f ice i.s 2 years.
Dataindsamlingen til denne undersøgelse er foretaget i 1977, så de følgende oplysninger baserer sig derpå for en erfaringsperiode på de første par år af ordningens tilværelse.
The compilation of lnformation for this study was made in Lg77, so the follovring informatlon is based on this in a period in vrhich experi.ence had only been gained over a couple of years (the initial phase of the existence of the arrangement).
Det er givet, at der kræves en indkøringsperiode for en sådan ordning. Det følgende skal ses i lyset heraf.
It ls obvlous that a running-in period is required for such an arrangerilent, and the following shoutd be'consioered in the lighL of this' of the i.nfluence surprlsing
Vi så tidligere, at bestyrelsens indflydelse blev vurderet til at være af moderat størrelse.
$Ie saw e:arlier be moderate, board. was considered to in the concrete decision
På de konkrete beslutningsområder viste det sig ikke overraskende, at dens indflydelse især gjorde sig gældende på, hvad der er kaldt økonomiske beslutninger på strategisk niveau.
It that felt, that the vras not out that its areas it turned on vrhat is called influence decisions made itself, especially at the. strategical level.
Ser vi herefter på, hvorledes de repræsenterede vurderer deres to repræsentanters indflydelse i bestyrelsen, mener de ikke, den er ret stor.
financial reoresented emplolrees we next consider how the th.eir two representatives seer theinfluencenotthinkthat in do
Langt mindre oplever de, at de har nogen ind flydelse på bestyrelsen gennem deres repræsentanter.
they that the board, they feel is
Nu kunne man så spørge, hvad årsagerne hertil kan være.
that immediately suggests itself is: what are the rea-
På spørgsmålet om, hvorvidt man interesserer sig for bestyrelsens arbejde finder medarbejderne, at de dog har "nogen" interesse i dette.
the employees answer that they have "some." interest Ln it. are only relatively few who find it particularly desirable
Der er kun relativt få, der finder det særligt attråværdigt at stille op til valg, hvis man skulle blive opfordret hertil.
There to stancl for election if they should be requested to
Medarbejderne mener ikke, at de hører særlig meget om, hvad der foregår i bestyrelsen.
The employees do not find that they get very much information about
185 ikke ved nok om bestyrelsesarbejdet - altså en cirkelslutning -eller også, at man ikke har fundet grund til at kontakte ved kommende.
On the oLher hancl, do not onlv they rt is it.
Trods dette lidt mistrøstige billede er der dog udtrykt en generel tilfredshed med ordningen.
make much a sma]I mi- to get something to knovr about that have ever contacted their representatiyes in the effort nority even though they board, of .t.he in the majority are for work cases.
Der er heller ikke noget at bebrejde repræsentanterne, idet man mener, at det er de rigtige, der er valgt'ind, og at de for så vidt nok repræsenterer de ansattes interesser.
The reason enough about the employees very easy to contact thls is supposedry of the boardr'- i.e. have not found any that "vre donrt know arguing in a circle cause for contacti-ng the re- or that the presentative l
Det generelle billede, der her tegner sig, ligner til forveksling det repræsentative demokrati, som det kendes uden for fabriksporten.
Despite this somewhat depressing circumstance the emprovees however expressed generat satisfaction wl.th the arrangement. representatives cannot be blamed, eitherr & s the. respondents have The ex_ that Press they the after view all that the respresent people interests rlght the been th'e erected, and emproyees.
Der er dog den ikke uvæsentlige forskel, at dér er informationsniveauet betydeligt højere, og at de valgte repræsentanter formodes at have det samme relative grundlag at deltage på -nemlig deres vælgerstyrke.
The general representati.ve picture emerging is hardly democracy as we know it the gate.
Alligevel er de repræsenteredes aktive deltagelse beskeden og deres følelese af afmagt fremherskende. I den forbindelse taler man om det repræsentative demokratis krise.
clistinguishable from outside the. factory llowever, there is an important j.n difference, that the communica- tion of munity, infornatio,. and that the totis much more sm.octhry elected representa't.ives in are the ;.""ä"ä:- assumed t.o have the same relative basis support' Itrevertheless, oi the electoral- represented participation nameJ_ythe active partlcipation of the sense of n the is limited, connection and their the term crisis impotence is rrrecominant. rn of representatirre democracy,, this is of ten use.d.
Det er for drastisk at paralellisere denne generalisering til bestyrelsesrepræsentationen, alene fordi traditionen er så kort.
rt to generalization t.o is too drastic representation draw paralrels the board- in between this simply because arrangement a the rt reguires the has than only existed a cor:ple of for such terms for m.ore place short span of years" the representatives to their directors.
Der skal givetvis også mere tid til at forsøge at ændre på de netop nævnte tingenes tilstand.
find Also, it competences arnong the other longer to change the. situation mentioned unäouut- The pos- above.
Mulighederne herfor er til stede, og de skal nok prøves, inden der kan konkluderes yderligere om medarbejdernes repræsentation i A/S-bestyrelsen. Måske er der rejst større forventninger, end det viser sig muligt at indfri.
and to get edry takes sibilities before sre can in any board exist, and thelz wi}l have to be tried furttrer conclusj-ons about the eniplovee of, directors - l'{aybe the expectations representatives are greater than dfaw the what carr be fulfilled.
Den grundlæggende forskel i indflydelsesmulighederne mellem med arbejder- og aktionærrepræsentanter er derefter tilbage at ændre.
It then bilities remalns to change the of influence open tc between ti:e .shareholders basic difference ernpioyees and to possi * via
REPRÆSENTATIONEN I SAMARBEJDSUDVALGET
REPRESENTATION IN THE CO-OPERÄTION COPIMTTTEE
Det formelle samarbejde mellem ledelse og arbejdere har i samarbejdsudvalget en lang tradition bag sig.
The fornal cooperation between management and workers in the cooperation committ,ee.is based on along tradition.
Så tidligt som i 1947 blev den første aftale om Samarbejdsudvalg etableret. Den er siden ændret i 19'64 og 1970.
The first agreement on cooperation committees was drawn up as early as in L947 (subsequently amended in Lg64 and1970.)
I betragtning af at tillidsmændene er fødte medlemmer i SU, kan man sige, at samarbejdsudvalget er tillidsmændenes koordinerede kontaktorgan med ledelsespræsentanterne.
Considering the fact that the shop stewards are ex-officio members of the cooperation committee, it can be said thaL the cooperation committee is the co-ordinating contact body of the shop stewards vlith the representatives of management.
Når så tillidsmandsinstitutionen på en meget stor del af det danske arbejdsmarked har en 80-årig tradition bag sig, skulle man forvente et godt gennemprøvet og fungerende apparat til varetagelse af arbejdernes og funktionærernes iridflydelse på beslutningerne i danske virksomheder.
As the shop stervard system has a tradition of 80 years in a very great num]:er of Danish coneerns, one could expect it to be a well-tested and well functioning system for undertaking the influence of workers and employees on the decisions in Danish concerns.
Det skal nævnes, at traditionen med tillidsmænd og samarbejdsudvalg, inden for det, der her kaldes servicesektoren, er betyde lig kortere.
"the service coordination shop stewards and in the fj-rms that such firms there for shop stewards, sector".
Her er også kun én plads i SU stillet til rådighed for tillidsmændene, mens de (oftest) to andre pladser besættes af direkte valgte repræsentanter fra andre personale-grupperinger i virksomhederne.
In committee ft should be mentioned cooperation committees come under the heading is only one seat in the by most other directly concerns.
Til vurdering af samarbejdsudvalgenes funktion er stillet de samme spørgsmål, som blev stillet angående A/S-bestyrelsen.
are filled groups in whlle elected cases) staff ttre two other seats (in representatives frorn the we of the cooperation committees, as we posed in connection with the fn order to ass'ess the function have asked the same questions board of directors.
Vi har tidligere set, at samarbejdsudvalgets indflydelse i al mindelighed blev vurderet til at ligge på et beskedent niveau, "lille" til "nogen"-indflydelse.
"some" i.e. "small" areas that influence limited, decision
Vurderingen af SU er som nævnt baseret på de samme spørgsmål som vurderingen af repræsentationen i A/S-bestyrelsen. For at undgå en gentagelse af formuleringen i forrige afsnit, er undersøgelsens resultater præsenteret i omstående tabel, hvor vurderingen af SU og A/S-repræsentationen kan sammenlignes.
We have previously seen that the mLttee in general was felt to be lnfluence. lfe. sawinth.econcrete to the - a limited influence and on some principJ.es had areas, cooperation committee called staff-political onwhatwa srelating to
SVARALTERNATIVER 1)
ALTERNATIVES TO ANSWERS 1)
SPØRGSMÅL
BOARD OFDIRECTORS
Hvor meget indflydelse, mener stor
CO-.OPERATION COMMITTEE
Synes du, at du har nogen ind flydelse på beslutninger her i virksomheden gennem dine repræsentanter?
3r that ygu haveondecisionsfirrnthrough often sometimes seldom influence in this any here your
20 meget noget lidt
much some I itt l3 16 7L do you in the wcrk in committee /
Hvis dine kolleger beder dig om, at stille op til valg til (SU-A/S), vil du da være in teresseret?
How muchinformaiiongreneralgetaboutthe(co-operationtheboard)
Hvor let kan du komme i kontakt med dem, der repræsenterer dig i (SU og A/S)?
cornmittee /tne none with (the your co-ope-
Hvordan er din kontakt med dine repræsentanter i (SU/ A/S)?
Hcwsatisfied$ray in vrhich dis satisfiedrreither/nor t7 31 s2 are you with the (the cooperation board) functions sati sfied
Synes du, at dine interesser er repræsenteret i (SU/A/S)?
Do you tlrink interests are that youf: represenLed verywellmor e/Lessnot,aterll
1) Svaralternativerne er opdelt efter en 5-pun:-ct-skala.
1) The alternartives to the ans;$/ers have been divjclcc1 acco::clinE to
Her er summen af de to ekstremer i hver ende af skalaen og den midterste svarfordeling angivet.
On thi s tlre sutrr of the two extremes at-. eitLrr)r end of t,he scale is indicated mecliurn c'l:lstr:i,i-rution äs l,rel_I as r the of .
Sammenligning af repræsentationsordningen i samarbejdsudvalget og i A/S-Bestyrelsen.
A conparison bet',,.leen the ar]:angemenf; i n the co-cperatioll coilLmittee repre sentationtheboarrd.
Tabellen viser, at der helt entydigt er en forskel på vurderingen af repræsentationen i SU og i A/S-bestyrelsen.
The table tween the mittee and the board.
Repræsentanternes indflydelse i SU er - om ikke meget - så dog større end i A/S-bestyrelsen, og den enkelte oplever sin ind flydelse gennem sin repræsentant som værende større.
The influence of the representatives in the cooperation conmit+-ee is, if not much greater, then at l"east greater than in the boari, and the indj-vidual respondents ees his influence through his representative as greater.
Det samme forhold gør sig gældende for interessen for samarbejdsudvalgets arbejde, og der er også større villighed til at lade sig stille op til valg til samarbejdsudvalget. Dette forudsætter for arbejdere i metalvirksomhederne, at man er tillidsmand.
The same applies to the interest in the work of the cooperation committee, and the res.oonclent.s are also sr-and for election to the cooperation industries committee. is a::e- it iron are the they more willing to For workers in quirement that and metalworking a shop steward.
Den mest markante forskel mellem A/S-bestyrelsen og SU er informationsniveauet.
The most pronounced dj-fference between the board of directors anci tire cooperation commJttee is the level of informätion.
Der er således 73%, der får nogen/megen information om SU, medens kun 29% mener det samme om A/S-bestyrelsen.
Thus there are 73t who get some,/much information about the cooperation committee, whereas only' 29* feel the same about the board.
Der er lidt bedre adgang til SU-repræsentanterne, og man kontakter oftere sine repræsentanter i SU end i A/S-bestyrelsen.
The representative.s in the co-bperation committee are slightly easier to ggt in with, and the cooperation touch in the their than respondents contact conrmittee more often representa* the ones in the tives board.
På grundlag af de her refererede resultater kunne det forventes, at der var en større tilfredshed med samarbejdsudvalgets funktion, end tilfældet er.
On the basis of the results descrj-hed i.t might be expected thai:
Ganske vist erklærer man sig lidt mere tilfredse med samarbejdsudvalget end med A/S-bestyrelsen, men forskellen er ikke særlig markant.
195 the they of that function is true theis co-operationnot very Pr'o- the respondents would be more satisfied with the cooperation committee than is the case now. ft state that they are slightly more satisfied. wif.h corunittee than with the board, bu,t. the difference nounced.
Man mener i stort omfang, at det er de rigtige, der er valgt som repræsentanter til begge.organer, men der er dog flere, der finder, at deres interesser bedst er repræsenteret i samarbejdsudvalget end i A/S-bestyrelsen.
The general opinion is that the right Sreopl.e ,have been electedrepresentatives in both. bodies, but ,there, are ,howevar -:more re9-pondent,swhofindthattheirinterests'arebetterrepresented in the probabllz co-opera- boar'd.
Dette kan formodentligt forklares ved, at der er bedre sammenhæng mellem repræsentanter (tillidsmænd) og repræsenterede (især arbejdere i metalsektoren) i samarbejdsudvalget, end det er tilfældet for A/S-bestyrelsens ved kommende.
T'his'!nay there js a better the be co-operatiOn explained by committee than the circumstance that and the Fepxese,nted' the cooperation coln- tion between (especially
I det foregående har vi set på repræsentationsordningen i A/S-bestyrelsen og samarbejdsudvalget. Når der i det følgende tales om samarbejdsorganer, drejer det sig desuden om tillidsmandsinstitutionen, og hvad der ellers er etableret i de en kelte virksomheder.
foI- the fn the previous section we have considered th.e repregenlatiort arrangement applying to the board of directors. trdl'en inthelovringwediscusstheco-operati-vebodiesrhr€ alsoreferto steward indirridual shop the quences vrhich CirCumstances system and other bodies Lhat may have been set up in concerns.
Det, vi skal se på, er, hvilke konsekvenser disse samarbejdsorganer har haft; på en række forhold omkring "kommunikation", "indflydelse", "beslutningsprocessen" og "gensidig forståelse" mellem parterne i virksomhederne.
What bre are to cons-i.der is the conse- these cooperative bodies have had on a number of relating to "communicati-On'!r'!inflUeneg!', !!the de- process", and "mutual understandinEff petweqn the cision-maki-ng parties in the concerns.
Resultaterne er gengivet i tabellen nedenfor.
The results vrill apoear from the below table- cf
Spørgsmål
QUNSTION
På grund af samarbejdsorganernes arbejde :
As a result of rative bodies:
- er der kommet bedre gensidig forståelse og tillid mellem ledelse og ansatte
73 tn" employees influence the decisions are t.aken too slowly
1) Her er 4 svaralternativer slået sammen til to: måske ja/bestemt ja = JA jeg tror det ikke/bestemt nej = NEJ Tabel 3.
1)- Four alternatives to the anstver have been combined l-nto two:
Samarbejdsorganernes tilstedeværelse har for et stort flertal betydet en bedre kommunikation mellem ansatte og ledelse.
YES no = NO perhaps I donrt yes/definitely yes think so,/definltely
Dette har givet en større gensidig forståelse og tillid mellem ledelse og ansatte.
The existence rneant improved of the cooperative bodies communication between the has for a great majority enrployees and management
Beslutningsprocessen i virksomhederne er efter de flestes mening ikke blevet langsommere ved samarbejdsorganernes mellemkomst, og det er blevet nemmere at acceptere trufne beslutninger. ninger.
There are better possibilittes of presenting onets viewpoints, and place of work. and confidence the emplovees have access to information about the Thi.s has resulted in greater mutual understanding between management. andemployees, fn the opinion of most of the emplolzees,the has not been slowed down as a result of the operative bodiesr and it has become easier decision-making process intervention of the co- to accept decisions made.
På denne baggrund menar 2/3 af de adspurgte, at de ansatte har fået større indflydelse som en konsekvens af samarbejdsorganer nes virksomhed.
thisrtrvo-thirds of the the ac- respondents feel a consequence that the of influence bodies.
Det er dog tvivlsomt, om denne indflydelse er reel eller blot tilsyneladende.
as It is got greater cooperative Ls actual or howevef doubtful whether The doubt is underlined respondents find that onJ.y apparent.athirdofthe
Tvivlen understreges af, at kun ca. 1/3 af de adspurgte mener, at samarbejdsorganernes tilstedeværelse og funktion har skabt større ligestilling med hensyn til magt mellem de ansatte og ledelsen.
In the light of employees have tivities of the this influenceby the fact that only about function of the cooperative bodies haveresult-between manage- vrlth. regard to the power structure the.existence'anded in more equality mentandemployees.
Efter denne gennemgang af nogle væsentlige resultater fra under^ søgelsen skal vi i dette sidste afsnit søge at sammenfatte det generelle indtryk af de ansattes repræsentationsordninger i de danske virksomheder, der har deltaget i undersøgelsen.
After this dj-scussion of some important result,s from the study vre
Det formelle grundlag for de ansattes indflydelse er dels skabt ved en samarbejdsaftale, dels er der i forbindelse med den selskabsretlige lovgivning givet de ansatte mulighed for at sidde i A/S-bestyrelsen.
197 vrill in this last section try to sumäarize of in the. represen'tation arrangement for the the Danish firms that have participated thege,neralimpressionemplo3rees inexistenceinühe.study.
Samarbejdsudvalget er et paritetisk sammen sat udvalg, hvor tillidsmændene er fødte medlemmer.
The formal the employee.s has partly been influence of on cooperation, basis' of, the a agreement and the have.
I A/S-bestyrelsen har de ansatte ret til 2 pladser og vil altid udgøre et mindretal.
created partly by been employees of directors through the a right to joint granted apply
Begge former for samarbejdsorganer er gennemført i de fleste af de virksomheder, der falder ind under reglernes bestemmelser. ser.
The cooperation committee is a committee tion of the parties'r and the shop stewards The employees have. a right to two seats in minority. majority be the in the arways set up cooperative bodies that .qome under
Hensigten med disse regler har været at give de ansatte mulighed for indflydelse på virksomhedens overordnede, langsig-
The objective of these rules has been sibility to gj-ve the employees a pos- J-ong-term decisions througih t.he superior and coinfluence and co-determlnat,ion on board other of influence on of directors, decision areas the cooperation cornmittee.
- 191 - tede beslutninger gennem A/S-bestyrelsen og medindflydelse og medbestemmelse på øvrige beslutningsområder gennem samarbejdsudvalget.
through objective employee been the individual furthermore that the responsibilities as regards his/her of the Agreement. on Cooperation should be given more powers and own worksituat,ion.
Endvidere har det været samarbejdsaftalens hensigt, at den enkelte ansatte skulle gives større beføjelser og ansvar på hans/hendes egen arbejdssituation.
gg*tree rsprese"talio rd apparent.ly d.espite of dirggtorg has power structure.This not the was put for* expectations implementation that of changed much in the established facL that this was one of the when a vote was taken on the the arrangeon co-op€fä* ward ment. tLon important established,
Medarbejderrepræsentationen i A/S-bestyrelsen har tilsyneladende ikke ændret meget ved de etablerede magtrelationer. Dette til trods for, at det var en af de forventninger, der blev stillet, da man stemte om ordningens gennemførelse.
The most has been anarrangernentaner.r mutual of, result is that and especially representatives channel of capital, of the information between the the management, and the employees.
Det væsentligste resultat er, at der er etableret en samarbejdsordning og navnlig en ny gensidig informationskanal mellem kapitalejernes repræsentanter, ledelsen og de ansatte.
circumstances that are of direct importance as environmental issues, have become more Furthermore, the representatives of the rel"evant to emplovees the wirl en* a better communicatlon of information down the organizational sure line.
Man må derfor antage, at forhold,der direkte har betydning for de ansatte som fx miljøspørgsmål, er blevet mere nærværende for bestyrelsen.
is nrobably necessary to ooint out that the re-
Endvidere skulle der gennem de ansattes repræsentation kunne sikres en bedre information nedad i organisationen.
Presentation in the board has apparently as the employees in the concerns do not this type of representation.
Her må man dog nok konstatere, at repræsentationen i bestyrelsen tilsyneladende endnu ikke har fundet sin form, idet der ikke er den store interesse omkring denne repræsentationsform blandt virksomhedernes medarbejdere.
the cq-,Qpe-ration ,committ-ie has found policies relating to principles
Hvad angår samarbejdsudvalget har dette organ fundet en placering på det principielle politikskabende niveau, og det beskæftiger sig navnlig med områder, der direkte har at gøre med den generelle personaleledelse.
Thg the level deals its are vrhere in particular place on formulated. associated with areas that has management.
Det harvist sig ikke helt at leve op til de intentioner, der er blevet nedlagt i aftalen herom.
directly €o livö the general objectives are failed ft with the ft fully up to staff laid down in the the Agreement relating to this issue.
Af traditionelle, strukturelle og fagpolitiske årsager fungerer det dog bedre i metalvirksomhederne end i servicesektoren. ren.
Ho\^/ever, for structural-, and trade-political reasons it, functions iron and metalworking industries than in the service traditlonal, better in sector.
Nogen egentlig magtfaktor er det ikke.
It is no actual pohrer factorr either.
Dog må man nok sige, at beslutningsgrundlaget på de områder, der ligger inden for dets kompetance, er blevet forbedret, og samarbejdsudvalgets funktion som gensidig informationskanal er givetvis den væsentligste konsekvens.
The basis of decisions has however been improved in the areas within its field of competence, and the function of the co-operatj-on committee as a mutual char:nelof information is undoubtedly the most impo::tant consequence.