natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bemærkning: Diagrammet viser, hvorvidt enmedlemsstat var på vej til at opfylde sin del af detfælles mål i Kyotoprotokollen i 1999. En negativværdi viser en overpræstation og en positiv værdi enunderpræstation i forhold til den lineære målsats fra1990 til 2010.
Note: The diagram indicates whether a Member State was on track in 1999 to meet its shared Kyoto Protocol target.
I denne analyse anlægges denarbitrære antagelse, at energirelaterede emissionervil blive forholdsmæssigt reduceret i forhold til desamlede emissioner.Kilde: EEA
For the purpose of thisanalysis it is arbitrarily assumed that energyrelated emissions will be reduced proportionatelywith total emissions. Source: EEA.
Luftforurening Energiudnyttelse er en væsentlig kilde til luftforurenende stoffer.Den bidrager med lidt over 90 % af EU's svovldioxidemissioner,næsten samtlige emissioner af kvælstofoxider, ca. halvdelen afemissionerne af ikkemetanholdige flygtige organiskeforbindelser og omkring 85 % af de partikulære stoffer.
Air pollution Energy use is a major source of atmospheric pollutants. Itcontributes just over 90 % of EU sulphur dioxide emissions,almost all emissions of nitrogen oxides, about half the nonmethane volatile organic compound emissions and around85 % of particulates.
Foranstaltningerne, som er truffet for at mindskeluftforureningen som følge af energiudnyttelse, har givetvellykkede resultater.
Measures taken to reduce atmospheric pollution from the useof energy have been successful.
Disse omfatter indførelse af katalysatorer,anvendelse af forureningsbegrænsende teknologier tilskyndet afdirektivet om store fyringsanlæg og anvendelse af de bedstetilgængelige teknikker som foreskrevet i direktivet om integreretforebyggelse og bekæmpelse af forurening.
These include theintroduction of catalytic converters, the use of pollutionabatement technologies encouraged by the large combustionplant directive and the use of best avaiable techniquesrequired by the integrated pollution prevention and controldirective.
Brændselsomlægning fra kul og olie til naturgas har også ydet et betydeligtbidrag til begrænsningen af luftforureningen.
Fuel switching from coal and oil to natural gas hasalso made an important contribution to the reduction ofatmospheric pollution.
Inden for elsektoren skyldtes mere end halvdelen afreduktionerne i emissionerne af svovldioxid og kvælstofoxider, atder blev iværksat emissionsspecifikke bekæmpelsesforanstaltninger (katalysatorer og røggasrensning), ca. enfjerdedel skyldtes skift til andre, mindre forurenende fossilebrændstoffer og resten forbedret effektivitet inden forelproduktion på basis af fossile brændstoffer og en øget andel afhenholdsvis kernekraft og vedvarende energikilder.
In the electricity sector, more than half of the reductions inemissions of sulphur dioxide and nitrogen oxides resultedfrom the introduction of emission-specific abatementmeaures, about a quarter from changes in the fossil fuel mix,and the rest from improved efficiency of fossil-fuelledelectricity production and increased shares of nuclear andrenewables.
Der er i direktivet om nationale emissionslofter fastsat mål forreduktionerne af de samlede (energi- og ikke-energirelaterede)emissioner af svovldioxid, kvælstofoxider og ikke-metanholdigeflygtige organiske forbindelser for 2010 i forhold til 1990.Generelt er EU på vej til at nå disse mål og gør også godefremskridt i reduktionen af emissioner af partikulære stoffer.
Target reductions for total (energy and non-energy related)emissions of sulphur dioxide, nitrogen oxides and nonmethane volatile organic compounds for 2010, relative to1990, have been set in the national emissions ceilingsdirective. Overall, the EU is on course to meet these targetsand is also making good progress in reducing particulateemissions.
Deenergirelaterede emissioner af alle disse forurenende stoffer erblevet reduceret hurtigere end de samlede emissioner.
The energyrelated emissions of all these pollutantshave been reduced more quickly than total emissions.
De energirelaterede svovldioxidemissioner faldt betydeligtmellem 1990 og 1999.
Energyrelated sulphur dioxide emissions fell considerablybetween 1990 and 1999.
Det er hovedårsagen til, at EU og defleste medlemsstater forventes at nå deres 2010-mål om enreduktion af de samlede svovldioxidemissioner som fastsat idirektivet om nationale emissionslofter.
This is the main reason that the EUand most Member States are expected to achieve their 2010targets for reducing total sulphur dioxide emissions, as set inthe national emission ceilings directive.
De energirelaterede emissioner af kvælstofoxider faldt også,hvilket bevirker, at EU og visse medlemsstater er på vej til at nåderes 2010-mål om reduktion af de samlede emissioner afkvælstofoxider som fastsat i samme direktiv.
Energyrelated emissions of nitrogen oxides also fell, placingthe EU and some Member States on track to achieve their 2010reduction targets for total nitrogen oxide emissions, as set inthe same directive.
Reduktionen af energirelaterede emissioner af ikkemetanholdige flygtige organiske forbindelser har i høj gradmedvirket til at bringe EU og visse medlemsstater på vej til atnå deres 2010-mål for reduktion af de samlede emissioner afikke-metanholdige flygtige organiske forbindelser som fastsat idirektivet om nationale emissionslofter.
The reduction in energyrelated emissions of non-methanevolatile organic compounds (NMVOCs) has greatly helped toput the EU and some Member States on course to achieve their2010 targets for reducing total NMVOC emissions, as set in thenational emission ceilings directive.
De energirelaterede emissioner af partikulære stoffer faldt med37 % mellem 1990 og 1999, hovedsagelig som følge afreduktioner i emissionerne fra kraftværker og vejtransport.
Energyrelated emissions of particulates fell by 37 % between1990 and 1999, mainly as a result of reductions from powerplant and road transport.
Forklaringer på reduktionen iemissionerne af svovldioxidinden for elsektoren, 1990–99
Change in total and energyrelated emissions of nitrogenoxides, 1990–99
Ændringer i de samlede og deenergirelaterede emissioner afkvælstofoxider, 1990–99
Explanations for the reductionof emissions of sulphur dioxidein the electricity sector,1990–99
Uden den øgede andel af energi fra kernekraft og vedvarende energi
Excluding the increased share of nuclear andrenewable energy
Kvælstofoxider (NOx) i alt, 1990–99
Excluding efficiencyimprovements
Uden afsvovling af røggas og anvendelse af brændsel med lavt svovlindhold
Excluding flue gas desulphurisation and the use of low sulphur fuels
Storbritannien Tyskland Sverige Luxembourg Nederlandene Italien Danmark Frankrig Finland Belgien Østrig Irland Spanien Portugal Grækenland EU 15
United Kingdom Germany Sweden Luxembourg Netherlands Italy Denmark France Finland Belgium Austria Ireland SpainPortugalG reece EU 15
Faktiske emissioner
Actual emissions
Bemærkning: Målværdierne omfatter de samledeemissioner.Kilde: EEA
Note: Target values are for total emissions.Source: EEA.
Kilde: EEA
Source: EEA.
Andre energirelaterede belastninger Andre miljøbelastninger som følge af energiproduktion og -forbrug omfatter affald fra miner og kernekraftværker,vandforurening som følge af minedrift, olieudslip ogudledninger, jordforureninger som følge af udslip og udsivningaf flydende brændstoffer samt indvirkningen på økosystemernesom følge af byggeri og drift af store dæmninger.
Other energyrelated pressures Other environmental pressures from energy production andconsumption include wastes from mines and nuclear plant,water contamination from mining, oil spills and discharges tomarine waters, soil damage from spills and leakages of liquidfuels, and impacts on ecosystems from the construction andoperation of large dams.
Denne rapport indeholder oplysninger om udslip ogudledninger af olie til havmiljøet og om nukleart affald.Tendenserne inden for disse områder berettiger til overvågning,og selv om dataene ikke er udtømmende, er de af tilstrækkeligkvalitet til at vise belastningen som følge af olieforureningen afhavet og produktionen af radioaktivt affald.Unclear
This report provides information on spills and discharges ofoil to the marine environment, and nuclear waste. Trends inthese areas warrant monitoring, and data, though notcomprehensive, are of sufficient quality to indicate pressuresfrom marine oil pollution and radioactive waste production.
Der forekommer stadig olieudslip fra tankskibe, selv om bådehyppigheden af disse og udledte mængder er faldet i løbet af detsidste årti.
Tanker oil spills continue to occur, although both theirfrequency and the volumes involved have declined over thepast decade.
Dette afspejler muligvis den uregelmæssige forekomstaf sådanne ulykker, men det er opmuntrende, at dertilsyneladende har været en forbedring, trods den voksendesøtransport af olie.
This may reflect the irregular occurrence of suchaccidents, but it is encouraging that the apparentimprovement has come despite the increasing maritimetransport of oil.
Styrkede sikkerhedsforanstaltninger såsomindførelsen af dobbelskrogede tankskibe har bidraget hertil.Olieudledningerne fra offshoreanlæg og raffinaderier erendvidere trods øget olieproduktion faldet som følge af denøgede anvendelse af rensnings- og renere teknologier.
Strengthened safety measures, such as theintroduction of double-hulled tankers, have contributed tothis. Additionally, oil discharges from offshore installationsand coastal refineries have diminished, despite increased oilproduction, as a result of the increased application ofcleaning and separation technologies.
Brugt reaktorbrændsel er det mest højradioaktive affald, og detkan i mange tilfælde tage op til flere hundrede tusinde år athenfalde.
Spent nuclear fuel is the most highly radioactive waste, inmany cases taking up to several hundred thousand years todecay.
Da den producerede mængde primært bestemmes afmængden af produceret elektricitet fra kernekraftværker, er detsandsynligt, at de årlige mængder af brugt brændsel vil falde, daproduktionen af kernekraft nu begynder at falde.
As the amount produced is determined mainly by thequantity of electricity generated from nuclear plants, theannual quantities of spent fuel are likely to decrease asnuclear power production starts to decline.
Der gøres nuen indsats for at forsøge at finde slutdeponeringsmetoder, somafhjælper de tekniske problemer og mindsker offentlighedensbekymringer over den potentielle trussel, som dette affald udgørover for miljøet. I mellemtiden ophobes affaldet i lagre.
Work is ongoingto try to establish final disposal methods that alleviatetechnical and public concerns over the potential threat thatthis waste poses to the environment.
Europa-Kommissionen har i sin strategi for bæredygtig udviklingforeslået mere støtte til forskning og udvikling inden forbehandling af nukleart affald.
The European Commission hasproposed more support for research and development onnuclear waste management in its sustainable developmentstrategy.
Olieforureningen fra offshoreanlæg og kystraffinaderier erblevet reduceret, men der forekommer stadig større udslip fraolietankskibe.
Oil pollution from offshore installations and coastal refinerieshas been reduced, but major oil tanker spills continue to occur.
Der ophober sig til stadighed højradioaktivt affald frakernekraftproduktion.
Highly radioactive waste from nuclear power productioncontinues to accumulate.
Og der er endnu ikke fundet enalmindeligt accepteret opbevaringsmetode.
A generally acceptable disposal routeis yet to be identified.
Olieforurening af havmiljøet fra raffinaderier og offshoreanlæg ogfra uforsætlige udslip fra olietankskibe (over 7 ton pr. udslip)
Figure 5a/5b:Marine environment oil pollution from refineries and offshoreinstallations, and from accidental oil tanker spills(above 7 tonnes per spill)
Olieudledninger (i 1000 ton)25
Oil discharge (thousand tonnes)25
Olieudslip (i 1000 ton)160
Oil spilt (thousand tonnes)160
Offshoreanlæg Raffinaderier
Offshore installations Refineries
Årlige mængder af brugtreaktorbrændsel frakernekraftværker
Annual quantities of spentnuclear fuel from nuclear powerplant
Bemærkninger: Langt størstedelen af dethøjradioaktive affald består af brugt brændsel ogoparbejdningsaffald fra brugt brændsel Tallenefor 2000 for Spanien og Storbritannien bygger påforeløbige data.
Notes: The vast majority of highly radioactivewaste consists of spent fuel and spent fuelreprocessing wastes. 2000 figures for Spain,Sweden and the UK are based on provisionaldata.
Den forventede stigning,som er tilskrevet Finland, Italien og Nederlandene, skyldes udelukkende en forventetstigning i Finland.Kilde: OECD
The projected increase attributed to Finland, Italy and the Netherlands is due to aprojected increase from Finland only.Source: OECD.
2.Bruger vi mindre energi?
2.Are we using less energy?
En af målsætningerne for EU's strategi for integration afmiljøhensyn i energipolitikker er at øge energibesparelserne.Omkostningseffektive energibesparelser har mange fordele:belastningen af miljøet mindskes, konkurrenceevnen forbedres,og landene bliver mindre afhængige af energiimport.
One of the aims of the EU strategy for integratingenvironmental considerations into energy policy is to increaseenergy saving. Cost-effective energy saving has many benefits:it decreases pressure on the environment, improvescompetitiveness and allows countries to be less dependent onenergy imports.
Det endelige energiforbrug steg fra1990 til1999 inden for allesektorerpånær for fremstillingsindustrien, og transportsektorentegnede sig for den hurtigste stigning.
Energy consumption by final energy users increased between1990 and 1999 in all but one sector, with the fastest growthcoming from transport.
Det beskedne fald ienergiforbruget inden for fremstillingsindustrien afspejler visseforbedringer i energieffektiviteten, men viser hovedsageligvirkningerne af strukturelle ændringer, herunder et skift iretning mod industrier med lav energiintensitet, udflytning afenergiintensive industrier bort fra EU-landene og omlægning afden tyske industri efter genforeningen.
Manufacturing industry’s smalldecline in energy consumption reflects some improvementsin energy efficiency but mainly reveals the effect of structuralchanges, including a shift towards low energy-intensiveindustries, relocation of energyintensive industries away from EU countries, and the post-unification restructuring of German industry.
Basisfremskrivningerne frem til 2010 viser en fortsat stigning ienergiforbruget, men i en lavere stigningstakt end fra 1990 til1999, primært på grund af en langsommere stigning itransportsektorens energiforbrug.
Baseline projections to 2010 indicate continued growth inenergy consumption, but at a lower rate than between 1990and 1999, mainly because of a slower rate of increase inenergy consumption by the transport sector.
Dette skyldes snarereforventede forbedringer i brændstofeffektiviteten som følge afden frivillige aftale mellem bilindustrien og EU end enopbremsning i stigningen inden for landevejstransport.
This is due toexpected improvements in road vehicle fuel efficiency as aresult of the voluntary agreement between the car industryand the EU, rather than a slowdown in road transport growth.
Elektricitet tegner sig fortsat for en voksende andel afslutenergiforbruget i alle EU-lande som følge af mere elektriskudstyr inden for servicesektoren og husholdningsområdet og enstørre anvendelse af elektrisk baserede produktionsprocesserinden for industrien.
Electricity continues to take an increasing share of finalenergy consumption in all EU countries, both as a result ofmore electrical appliances in the services and householdsectors, and a greater use of electrically based productionprocesses in industry.
Elektricitet produceres af andrebrændstoffer, og forbruget af hver enhed af elektricitet kræver etforbrug af to til tre enheder af andre energikilder.
Electricity is produced from other fuelsand the consumption of each unit of electrical energyrequires the consumption of two to three units of anotherenergy source.
Stigningen iforbruget af elektricitet vil derfor resultere i en uforholdsmæssigstørre stigning i miljøbelastningen, især fra kuldioxidemissioner,medmindre stigningen opnås via højeffektive lavemissionsteknologier, som i tilstrækkelig grad begrænser miljøkonsekvenserne af elproduktionen.
Growth in electricity consumption willtherefore result in a disproportionately greater increase inenvironmental pressures, especially in carbon dioxideemissions, unless it comes from high-efficiency, low-emissiontechnologies that reduce sufficiently the environmentalconsequences of electricity production.
Energiforbruget i EU steg støt mellem 1990 og 1999, og dennetendens forventes at fortsætte.
Energy consumption in the EU continued to grow between1990 and 1999; this trend is expected to continue.
Elforbruget i EU voksede hurtigere end slutenergiforbrugetmellem 1990 og 1999, og denne tendens ventes at fortsætte.
Electricity consumption in the EU grew faster than final energyconsumption between 1990 and 1999; this trend is expected tocontinue.
det nationale elforbrug, de statslige myndigheder i stand til atyde tilskud til at omstille elopvarmede boliger til fjernvarme ellernaturgas.
The use of electrical energy for heating is a particularlyinefficient use of the original energy resource.
Naturgasselskaberne tilskynder også kunderne til atvælge naturgas fremfor elektricitet til madlavning, idet hvert nytinstallation støttes af et statstilskud.
In Denmark,the Electricity Saving Fund, financed by a levy on domesticelectricity consumption, enables the government to grantsubsidies for the conversion of electrically heated dwellings todistrict heating or natural gas.
Slutenergiforbrug
Final energy consumption
Slutenergiforbruget ogstigningen i elforbruget,1990–1999
Final energy consumption andelectricity consumption growth,1990–99
Mio. ton olieækvivalenter
Million tonnes of oil equivalent
Slutenergiforbrug: i alt
Final energy consumption: total
Slutenergiforbrug: elektricitet
Final energy consumption: electricity
Storbritannien Sverige Spanien Portugal Nederlandene Luxembourg Italien Irland Grækenland Tyskland Frankrig Finland Danmark Belgien Østrig EU15
United Kingdom Sweden Spain Portugal Netherlands Luxembourg Italy Ireland Greece Germany France Finland Denmark Belgium Austria EU15
234Gennemsnitlig årlig stigning i %
234Average annual % growth rate
3.Hvor hurtigt øgesenergieffektiviteten?
3.How rapidly is energyefficiency being increased?
Kun det væsentlige fald i Tyskland, som blevunderstøttet af forbedringer i energieffektiviteten, forhindredeen stigning i den samlede energiintensitet.
Only the substantial reduction in Germany, helped byenergy efficiency improvements, prevented an increase inoverall energy intensity.
Der varbemærkelsesværdige fald i Luxembourg som følge afengangsændringer (lukningen af et stålværk) og i Irland somfølge af høj vækst inden for industrier med lav energiintensitetog servicesektoren.
There were impressive reductions in Luxembourg due to one-off changes (the closure of a steelplant) and in Ireland due to high growth in low energyintensive industries and the services sector.
Gennemførelsen af energieffektivitetspolitikker i Danmark og Nederlandene spillede en betydeligrolle i reduktionerne i disse lande.
Theimplementation of energy efficiency policies in Denmark andthe Netherlands played an important role in the reductions inthese countries.
Den samlede effektivitet af omdannelsen af primærenergi tilbrugbar energi blev ikke forbedret mellem 1990 og 1999, fordieffektivitetsgenvinsterne i omdannelsesprocesserne blev udlignetaf en større andel af omdannede brændstoffer (f.eks. elektricitet,olieprodukter) i slutenergiforbruget, en tendens, som forventesat fortsætte.
The overall efficiency of conversion of primary to usableenergy did not improve between 1990 and 1999 becauseefficiency gains in conversion processes were offset by a largershare of converted fuels (e.g. electricity, petroleum products)in final energy consumption, a trend that is expected tocontinue.
EU har et vejledende mål, ifølge hvilket 18 % af alelproduktion skal stamme fra kombineret kraftvarme i 2010.Dette mål kan muligvis ikke nås, fordi investeringerne ikraftvarme i hele EU og især i Tyskland, Nederlandene og Storbritannien er blevet hæmmet af stigende priser på naturgas(det foretrukne brændstof til ny kraftvarme), faldende priser påelektricitet og usikkerhed med hensyn til udviklingen påelmarkederne, efterhånden som liberaliseringen udvides. Den
The EU has anindicative target to derive 18 % of all electricity productionfrom CHP by 2010. This target may not be reached because CHP investment across the EU, and in particular in Germany,the Netherlands and the UK, has been hindered by increasingnatural gas prices (the preferred fuel for new CHP), fallingelectricity prices and uncertainty over the evolution ofelectricity markets as liberalisation is extended.
Den økonomiske vækst kræver mindre supplerendeenergiforbrug, men energiforbruget vokser stadig.
Economic growth is requiring less additional energyconsumption, but energy consumption is still increasing.
Bortset var industrien har ingen erhvervssektor inden for EU itilstrækkelig grad afkoblet den økonomiske/sociale udviklingfra energiforbruget til at standse stigningen i sit energiforbrug.
With the exception of industry, no EU economic sector hasdecoupled economic/social development from energyconsumption sufficiently to stop growth of its energyconsumption.
Effektiviteten af elproduktionen fra fossile brændstofferforbedredes mellem 1990 og 1999, men elforbruget fra fossilebrændstoffer voksede hurtigere og udlignede såledesmiljøfordelene som følge af disse forbedringer.
The efficiency of electricity production from fossil fuelsimproved between 1990 and 1999, but electricity consumptionfrom fossil fuels grew more rapidly, outweighing the benefits tothe environment from these improvements.
Andelen af elektricitet fra kombineret kraftvarme steg i hele EUmellem 1994 og 1998, men der er behov for en hurtigerestigning for at kunne opfylde EU's mål.
The share of electricity from combined heat and power (CHP)increased across the EU between 1994 and 1998, but fastergrowth is needed to meet the EU target.
tyske lov om kraftvarme, som blev vedtaget i begyndelsen af2002, giver et eksempel på, hvordan denne situation kan lempesvia en række støttemekanismer, herunder aftalte priser forindkøb af elektricitet til de eksisterende kraftvarmeværker og tilnye enheder af beskeden størrelse.
CHP law, passed in early 2002, provides an example of how toalleviate this situation through a number of supportmechanisms, including agreed electricity purchase prices forexisting CHP installations and for new, small-scale units.
Figur 10:Årlig ændring i slutenergiintensiteten, 1990–99
Figure 10:Annual change in final energyintensity, 1990–99
Portugal Spanien Italien Grækenland Belgien Finland Frankrig Sverige Østrig Storbritannien Nederlandene Danmark Tyskland Irland Luxembourg EU 15
Portugal Spain Italy Greece Belgium Finland France Sweden Austria United Kingdom Netherlands Denmark Germany Ireland Luxembourg EU 15
4.Sker der en omlægning tilmindre forurenendebrændstoffer?
4.Are we switching to lesspolluting fuels?
Europa-Kommissionens strategi for at styrke integration afmiljøhensyn i energipolitik understreger behovet for at øgeandelen af renere energiproduktion og -udnyttelse.
The European Commission strategy to strengthenenvironmental integration within energy policy stresses theneed to increase the share of cleaner energy production anduse.
Detteafspejles i det sjette miljøhandlingsprogram, der som led i deprioriterede foranstaltninger til imødegåelse afklimaændringerne, tilskynder til anvendelse af fornybarebrændstoffer og fossile brændsler med lavere kulstofindhold tilelproduktion.
This is reflected in the sixth environmental actionprogramme which, as part of the climate change priorityactions, encourages the use of renewable and low-carbonfossil fuels for power generation.
Andelen af fossile brændstoffer i det samlede energiforbrug faldtkun en anelse mellem 1990 og 1999.
The share of fossil fuels in total energy consumption declinedonly slightly between 1990 and 1999.