natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse problemer og nogle iøjnefaldende, hertil knyttede træk beskrives i en nylig afhandling af Fletchef og Payne (198O).
Many workers in these categories also complain that they spend their leisure time sleeping, or simply doing nothing., These issues and some salient evidence pertaining to them are reviewed in a recent paper by Fletcher and Payne (1980).
Sådanne samspil henover de traditionelle grænser mellem "arbejde" og "hjemmeliv" rejser mange væsentlige spørgsmål om arbejdslivets kvalitet, den forholdsmæssige del af det enkelte menneskes tid, der tilbringes med det ene· eller andet, åldersfaktorer og rollen, ledelsen af
These interactions across the traditional social boundaries between "work" and "home-life" raise many important questions
Samspil af denne art kan imidlertid gå stik imod intuitionerne.
Interactions of this type, however, may be counterintuitive.
I deres monografi, "De sociale kilder til depression", accepterer. Brown og Harris (1978) f.eks. risikofaktorerne hos kvinder med til bøjelighed til kliniske tegn på depressive lidelser.
For example, Brown and Harris (1978) in their monograph 'The Social Origins of Depression' discern risk factors in women which predispose to clinically presenting depressive illness.
Disse omfatter en moders død før barnet er 11 år gammelt, dårlig kommunikation med ægtefælle eller samlever, antal børn under 14 år og ingen beskæftigelse uden for hjemmet.
These include death of mother before age eleven years, poor communication with spouse or partner, the number of children under 14 years and not going out to work.
Antydningen er, at arbejde eventuelt er en stressreducerende faktor.
There is the implication here that work may be a stressreducing factor.
Dette står måske i forbindelse med indbyrdes personlige og andre behov, der eventuelt dækkes på arbejdspladsen og som måske bidrager til, at man kan klare de livsbegivenheder, forfatterne mener er faktorer til fremskyndelse af sygdommen.
Perhaps this relates to interpersonal and other needs which may be fulfilled in the workplace and which may aid in coping with the lifeevents the authors find to be precipitating factors for the illness.
Nogle arbejdsformer, under hvilke der f.eks. findes overdreven støj, kan måske neddæmpe dette stressreducerende, sociale samspil. Sådanne overvejelser rejser vigtige spørgsmål om den komplicerede rolle, arbejdet måske på en positiv eller negativ måde spiller i repertoiret til at kunne klare sig eller i stressmodulationen.
Some types of work, for example where there is excessive noise, may deny this stress reducing social interaction.
I en situationsstudie blandt lastvognschauffører fandt Cullen et al. (1979), at stressreducerende virkninger på hormonniveauerne var forbundet med præstationen under specielle kørselsopgaver på arbejdsdage, sammen lignet med til kontrolformål anvendte ikke-arbejdsdage.
Cullen et al (1979), in a real-life study of heavy-goods vehicle drivers found stressreducing effects on hormone levels associated with the performance of the skilled driving task on working days as compared with control non-working days.
Det viste sig også, at chaufførerne med de højeste kortisolniveauer på ikkekørende dage var sådanne, der viste de højeste niveauer for "risikoudsathed" på dage, når de kørte.
They also found that those drivers who showed highest levels of Cortisol* on non-driving days were those who showed the highest levels of acci dent "riskiness" on the days on which they were driving.
Mange af de på disse lister scorede begivenheder viser faktisk en decideret social klassefordom i nedadgående retning m.h.t. sandsynligheden for, at disse vil ske (jfr. Comstock og Goldberg, 198O).
Indeed, many of the events scored in these inventories show a decided social-class bias, downwards, in the likelihood of their occurrence (Cf. Comstock and Goldberg, 1980).
Fordelingen af antallet af dødsfald, omfanget af sygdomme og hospitalsindlæggelser viser også denne sociale klassefordom, og fordelingen her af følger en sammenhæng mellem beskæftigelse og social klasse på lignende måde, som vi understregede i 2. kapitel.
Distributions of death rates, disease incidence and hospitalisation also show this social-class bias and their distribution follows occupation related to social class in a similar fashion, as we have noted in Chapter Two.
Mange undersø gelser af arbejdsstress og helbredet, så som Fletcher og Payne
Many reviews of occupational stress and health, for example Fletcher and Payne (1980),
(1980) henviser til forøget risiko med lavere erhvervsklassehierarki, og disse kendsgerninger peger på komplicerede afsavn og defekter i ressourcerne til at kunne klare sig.
77 advert to increased risk with descent of the occupational class hierarchy and these facts point to complex deprivations and deficiencies in coping resources.
Omfattende studier af 20.000 engelske embedsmænd af Michael Marmot et al. (1978) på The London School of Hygiene er nået til lignende resultater.
Extensive studies of 20,000 U.K. civil servants by Michael Marmot et al (1978), at the London School of Hygiene, have emerged with similar findings.
Sådanne data har ført til synspunktet, at "stress blandt overordnede" er en myte.
These types of data have led to a view that "executive stress" is a myth.
Stress opstår tværtimod på værkstedsgulvet så vel som -i direktionsværelset, men følgerne lader til at være mere udprægede for først nævntes vedkommende.
However, stress occurs at both shop-floor and boardroom levels but the consequences seem to be more pervasive at the former.
Bort set fra disse vigtige sociologiske spørgsmål, der bør undersøges vidtgående i alle fremtidige studier, er livsbegivenhedsmetodologierne blandt de vigtigste, der foreligger på området, og de danner nyt tige indikatorer til identifikation af faktorerne, som kan anvendes til forskningsmålsætninger i studier vedr. mekanismerne, gennem hvilke stress omdannes til biologiske ændringer og endog tydelige sygdomme af mere eller mindre alvorlig art.
Apart from these important sociological issues which should be con sidered extensively in any future studies, lifeevents methodologies are amongst the more important available in the field and they provide useful indicators for identifying factors as research targets in studies of the mechanisms by which stresses are transduced to biological changes and even overt illness of more or less serious character,
Indbyrdes personlige og organisationsmæssige faktorer
Interpersonal and Organisational Factors
Indbyrdes personlige faktorer spiller en central rolle i forbindelse med stress.
Interpersonal factors play a central role in stress.
De tilvejebringer ressourcerne til at kunne klare sig og bidrager næsten altid til en forøgelse eller reduktion af stressresponserne i det virkelige liv.
They provide resources for coping and almost always contribute to the increase or reduction of stress responses in real-life.
De klinisk kyndige har altid accepteret værdien af disse til opretholdelse af helbred og helbredelse.
Clinical wisdom has always recognised their value in health maintenance and recovery.
Det er dog kun i den senere tid, at disse faktorer er blevet underkastet systematiske studier.
It is, however, only recently that these factors have attracted systematic study.
I en menneskelig og vis bog, "THE BROKEN HEART" (Det knuste hjerte"),har Lynch (1$77) systematisk dokumenteret virkningerne af den ægteskabelige status o.s.v. på mange forskellige syg domme og sociale forstyrrelser.
Lynch (1977) in a humane and thoughtful book "THE BROKEN HEART' has systematically documented effects of marital status, etc., on a wide variety of diseases and social disorders.
Han taler ofte om "menneskets indflydelse" i sin modulation af fysiologiske processer.
He talks frequently of the "effects of person" in modulating physiological processes.
Andre arbejdstagere er begyndt at se nærmere på disse faktorer i forbindelse med deres rolle inden for det mentale sundhedsvæsen. Henderson (1977) og Henderson et al.
Other workers are beginning to study these factors for their role in mental health.
(1978a og 1978b) har fundet vigtige konsekvenser for udviklingen af kliniske, neurotiske sygdomme i de varierende kvaliteter af patienternes primære sociale gruppe.
Interpersonal relationships are clearly of cardinal importance in the workplace as has been demonstrated by La Rocco and his colleagues in their review of Social Support, Occupational Stress and Health.
De hævder, at social støtte i en virksomhed har en "stødpudevirkning" eller modificerer indflydelsen af pgyko-i-soéialt stress på det fysiske og mentale helbred.
78 or moderate the impact of psychosocial stress on physical and mental health.
Brown og Harris' (1978) tidligere omtalte studie antyder deres stress reducerende Værdi, når der ikke findes social støtte i hjemmet.
The study of Brown and Harris (1978), discussed earlier, has implications of their stress reducing value in the absence of such social support in the home.
Litteraturen vedr. fysiske stressorer på arbejdspladsen, så som støj, illustrerer deres indgreb i arbejdslivets kvalitet via deres forstyrrelse af de~ sociale samspil.
The literature on physical stressors in the workplace, for example, noise, illustrates their intrusion on the quality of working life via their disruption of social interactions.
"Personlighedskonflikter", personlige antipatier og sympatier og f.eks. seksuelle forstyrrelser bidrager alle betydeligt til stressfænomenerne blandt arbejdere.
"Personality clashes", personal animosities or likes and, for example, sexual harassment must all contribute sizeably to the phenomena of stress for workers.
De accepteres ifølge de fleste kliniske erfaringer, men hidtil har plejeressourcerne til erhvervssygdomme kun stillet en lille del af deres færdigheder eller tid til rådighed som respons på disse behov.
Most clinical experience recognises these but as yet occupational health care resources make little provision either of skills or of time to respond to these needs.
Sådanne betragtninger gælder også rettighederne og behovene blandt det stadigt stigende antal kvindelige arbejdere i EFs industrisamfund (næsten 50 procent af den samlede arbejdsstyrke).
These considerations also apply to the rights and needs of the growing proportion of women workers in industrial societies of the Community (almost 50 per cent of the total work force).
Traditionelle, organisationsmæssige strukturer er måske fuldstændigt uhensigtsmæssige for de fleste kvinder, og de nyeste udviklinger i meningerne om kvindernes roller i samfundet sætter også på en akut og radikal måde spørgsmålstegn ved disses gyldighed for mændene.
Traditional organisational structures may be quite inappropriate for most women and recent developments in the thinking of women about roles in society are certainly questioning their validity for men, also, in an acute and radical way.
Magtordningen og de hertil knyttede værdier kan eventuelt bidrage til et dårligt helbred eller manglende velbefindende på arbejdspladsen, som beskrevet i en studie af Zaleznik et al. (-1977).
The disposition of power and the values attaching to it may contribute to illhealth and loss of wellbeing in the work place as a study by Zaleznik et al (1977) reports.
De beskriver deres forskningsresultater for fem stress-syndromer: emotionel fortvivlelse, anvendelse af medikamenter, kardiovaskuløse forstyrrelser, mave-tarmlidelser og allergiske åndearætsbesværligheder.
They describe their findings for five stress syndromes: emotional distress, medication use, cardiovascular disturbance, gastro-intestinal disturbance and allergy respiratory disturbance.
Større magt bidrager utvivlsomt til forebyggelse af disse syndromer blandt de over 2.000 overordnede medlemmer af en stor organisation, de undersøgte i
Increasing power undoubtedly contributes to the prevention of these syndromes amongst the more than 2,000 high status members of a large organisation they studied in Canada.
I en tidligere række studier gennemgik Gardell (1971) faktorerne for magt, kontrol, duelighed, trivsel og selvrespekt i forskellige er hvervsgrupper på to papirfabrikker og to maskinbygningsvirksomheder uden for hovedstadsområdet i Sverige med lignende resultater vedr. opfattelsen af arbejdslivets kvalitet og det almene mentale helbred.
Gardell(1971) in an earlier series of studies had considered factors of power, control, competence and satisfaction and self-esteem in various occupational groups in two pulp and paper mills and two engineering firms in non-metropolitan Sweden with similar results on perceived quality of working life and general mental health.
Sverige har naturligvis været dominerende i sine indsatser og eks perimenter med sigte på at forbedre arbejdslivets kvalitet.
Sweden, of course, has been prominent in concern for and experiments designed to improve the quality of working life.
Arbejder nes medindflydelse, demokratisering, omstrukturering af organisation og procedurer er allesammen blevet fremmet som yderst vigtige foranstaltninger med ovennævnte for øje.
Worker participation, democratisation, organisational and procedures restructuring have all been advocated as essential means towards these ends.
Davis og Cherns (1975) har be skrevet omfattende situationsstudier vedr. mange af disse eksperimenter. I det store hele har dette ikke medført de utopiske tilstande, de lod til at bebude.
Davis and Cherns (1975) have reported extensive case studies on many of these experiments.
Industrisamfundenes medfødte magtstrukturer er i almindelighed stadig lige uindtagelige.
Indigenous power structures in industrial societies have remained largely impregnable.
Et radikalt, historisk perspektiv vedr. fordelingen af institutionaliserede beføjelser og helbred og sikkerhed i industrien er tilvejebragt af Clutterbuck (198O), og det 'ser ud til, at ingen af de tre sociale partnere kan siges at være he^t uden skyld.
A radical perspective on the dispositions of institutionalised powers and industrial health and safety has been reviewed historically by Clutterbuck (1980) and it seems that no one of the three social partners can claim total indemnity.
Selv hvor det gælder undersøgelser vedr. skadelige virkninger på arbejdere, der har været udsat for radioaktiv stråling, eksisterer der bureaukratiske magtfaktorer, som kan virke til skade for arbejderen (jfr. Sterling, I980).
Even at the level of screening for damaging effects of radioactive exposure of workers, there are bureaucratic powers which can operate to the detriment of the worker
I første generation opstår faren, i den næste anerkendes den og i den tredie kan det ske, at der gennemføres en lov til at kontrol lere den. I en fjerde generation kan det være, at problemet kommer under behørig kontrol.
In the first generation a hazard is introduced, in the second it may be recognised and in the third a law may be introduced to control it.
Dette fænomen præsenterer en gavnlig advarsel til talsmændene herfor i nærværende studie.
Perhaps in a fourth it may be properly controlled, There is a salutary warning for the proponents of the present study in this phenomenon.
Vi skal vende til bage til disse spørgsmål i 4. kapitel.
To these issues we shall return in Chapter Four.
Mange arbejdsvilkår er blevet sat i relation til årsagerne for psykologisk stress, så som akkordarbejde kontra timelønsarbejde, tid maskinhastighed og organisationsmæssige faktorer.
Many other working conditions have been related to psychological stress causation, for example piece versus time work, time-pacing and organisational factors.
På nærværende stadium for kundskabernes udvikling findes der stadig betydelige huller i vort kendskab til de psykobiologiske aspekter af disse forhold.
At this stage in the development of knowledge there are still very considerable gaps in our knowledge of psychobiological aspects of these conditions.
Bl.a. har Frankenhäuser i Stockholm og Cox og medarbejdere i Nottingham bidraget til dette område.
Frankenhaeuser in Stockholm and Cox and co-workers in Nottingham have contributed to the field amongst many others.
Størstedelen af disse studier er dog ikke blevet passet ind i en aimon systematik for stressforhold.
However, most of these studies have not been fitted to a general taxonomy of stress conditions.
Strukturen for en sådan systematik kan måske i sidste ende udledes af de nu ret alment af psykobiologer accepterede faktorer som nødvendige betingelser for at kunne klare sig og følgelig også for eh modulation af fysiologisk' aktivering. Det drejer sig om -følgende :
The structure for such a taxonomy may ultimately derive from the factors now fairly
- Kontrol over stimulussituationen, - Evne til at forudse tilstødende omstændigheder. - Feedback vedr. resultaterne af forsøg på at klare sig. - Antal og niveau for at-kunne-klare-sig-responser og den krævede indsats.
- Control over the stimulus situation; - Predictability of contingencies; - Feedback of the results of coping attempts; - The number and level of coping responses and effort demanded.
SÆRLIGE ASPEKTER AF ARBEJDSSTRESS
SPECIAL ASPECTS OF OCCUPATIONAL STRESS
Det ville være en forsømmelse fra vores side, dersom vi ikke henviste til nogle særlige aspekter af arbejdslivet med implikationer for stressassocierede helbredsproblemer.
It would be remiss on our part not to indicate some special aspects of working life which have implications for stressrelated health problems.
Vi har valgt kort at kommentere fire af disse: ulykkestilfælde på arbejdspladsen, skifteholdsarbejde, kvindelige arbejdere og pensionering.
Four are selected for brief comment here: accidents at work; shiftwork; women workers; and retirement.
Ulykkestilfælde på arbejdspladsen
Accidents at Work
Sammenhængen mellem stress og ulykkestilfælde på arbejdspladsen er ikke helt klar, selv om vi hævdede i 2. kapitel, at der måske er en forbindelse mellem disse to. Det er iøvrigt en kendsgerning, at nogle job i sig selv er meget farlige.
The relationship of stress to accidents at work is not at all clear, though we postulated in Chapter Two that there would be an association between the two, and it is a fact that some jobs are per se very hazardous.
I nogle årtier før i tiden var det på mode at henføre vigtige årsagsbestemte faktorer til det enkelte offers personlighed, om hvem det blev sagt, at han var "en ulykkesfugl".
There was a vogue in earlier decades to attribute important causal factors to the personality of the individual victim who was said to be "accident prone".
I dë sidste ti år opdagede man brist i de oprindelige studier og ideen om individuelle forskelle i tilbøjeligheden til at
Over the past decade flaws were dis covered in the original studies and the idea of individual differences in accident proneness fell out of favour.
Han fandt en ikke-vilkårlig fordeling af ulykkestilfælde blandt eksempelgruppens arbejdere, samt at denne differentiering mellem enkelte men nesker holdt stik under undersøgelsesperioden.
He-found a non-random distribution of accidents amongst the sample of workers and furthermore that this differentiation of individuals was stable over the time period of the study.
Han er forsigtig i sin brug af vendingen, "ulykkesfugl" og begrænser denne til medlemmerne af eksempelgruppen med dens ikke-vilkårlige fordeling, som udviser det højeste antal ulykkestilfælde.
He is careful in his use of the term "accident prone" confining it to those within his sample, showing non-random distribution, who have the highest accident rates.
Han drager ingen slutninger om karakteristiske intra-subjektive egenskaber og antyder heller ikke, at sådan ne karakteristiske egenskaber er fælles for alle, der er tilbøjelige til at komme ud for ulykkestilfælde.
He does not make any inferences about intra-subject characteristics or that characteristics might be shared in common by all accident prone individuals.
Denne studie burde i allerhøjeste grad være et incitament til yderligere undersøgelse af tilbøjeligheden til at komme ud for ulykkestilfælde.
This study certainly gives new impetus to further studies on accident proneness. However, an apparently contrary view
Der fremkommer dog et tilsyneladende modsat synspunkt i litteraturen vedr. livets begivenheder, for så vidt som ulykkestilfælde og sygdom tilsammen sættes i sammenhæng med omfattende registreringer af tidligere livsbegivenheder.
81 emerges in the lifeevents literature in that accidents and illness both share a common association with high previous life-event ratings.
Dette rejser indlysende spørgsmål om en mulig vedholdenhed af mønstrene med høje livsbegivenhedsscoringer over langé tidsrum hos visse mennesker.
This raises obvious questions about the possible persistence of patterns of high life events scores over prolonged periods for certain individuals.
David og Sheppard (I98O) har undersøgt mønstre for ulykkestilfældenes fordeling blandt 100.000 mekanikere i telekommunikationsindustrien.
David and Sheppard (1980) review patterns of accident distribution in 100,000 engineers in the telecommunications industry.
De fandt, at 33 procent af mekanikerne var impliceret i 70 procent af alle ulykkestilfælde, der medførte tre eller flere dage borte fra arbejdet.
They found that 33 per cent of the engineers' population suffered 70 per cent of all accidents requiring three or more days off work.
Man identificerede visse erhvervsmæssige undergrupper i industrigrenen, og ulykkestilfældene skete som oftest i aldersgruppen, 31-48 år.
Certain occupational sub-groups of the industry were identified and accidents occurred most in the age group 31-48 years.
Årstid og arbejdserfaringer har også indflydelse på ulykkestilfældenes gruppe. Vi gad vide, om det også spiller en rolle, når sbjike og jobkrav ikke passer sammen.
Time of year and duty experience also contributed to the accident group.
Som fremhævet tidligere i denne rapport har man påstået, at ulykkestilfælde og sygdomme kan være alternative resultater af stress på arbejdspladsen. Litteraturen vedr. livsbegivenheder har tendens til at understøtte dette.
It has been claimed, as we have earlier in this report, that accidents and illnesses may be alternatives as outcomes of stress in the work place.
Ramsey (1975) har udarbejdet en nyttig metodologisk oversigt over kausalfaktorforskningen på dette område.
A useful methodological overview of causal-factors research in this area is provided by Ramsey (1975) .
Man har henvist til reduktioner i den sanse-motoriske præstation som forklaring på ulykkestilfælde.
Decrements in sensory-motor performance have been invoked to explain accidents.
Disse reduktioner -hævdes at være mere
These decrements have been claimed to be more likely in late-shift workers and laboratory studies would tend to support this pre diction.
92 sandsynlige blandt arbejdere på sene skift, og laboratoriestudier er tilbøjelige til at understøtte denne prognose. I det store hele under støtter situationsstudier ikke dette, men de faktiske arbejdsvilkår om dagen og om natten varierer normalt vidtgående, og disse sammenligninger er derfor næppe gyldige.
Real-life studies do not, by and large, support this but day and night actual working conditions are usually vastly different so these comparisons are probably not valid.
Endelig vidner en interessant klinisk studie af Modlin (1976) om, at jo mindre alvorligt ulykkestilfældet eller det lige-netop-undgåede alvorlige ulykkestilfælde er, desto mere sandsynligt er det, at ar bejderen vil udvikle neurotiske symptomer, der alle kan være ægte.
Finally, an interesting clinical study by Modlin (1976) provides evidence that the less serious the accident, or the near-miss for a serious accident, the more likely the worker will be to develop neurotic symptoms, all of which can be genuine.
Ud fra dette perspektiv kan selv mindre ulykkestilfælde eller sådanne, der lige netop blev undgået, være alvorlige stressorer, som kræver intervention.
From this perspective even minor accidents or near-misses can be serious stressors demanding intervention.
Skifteholdéarbejde
Shiftwork