natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samtidig anbefalede Ecofinrådet, at Tyskland reducerer sit konjunkturkorrigerede underskud med 0,6 pct. af BNP i 2004 og med mindst0,5 pct. i 2005, så underskuddet kommer under 3
In its conclusions, the ECOFIN Council recommended that France achieve areductionof0.8%of GDPinitscyclicallyadjusted deficit in 2004 and a reduction of atleast 0.6% in 2005 in order to bring the deficit
lande, der stadig har budgetproblemer, skal ogsågøre fremskridt med hensyn til at opnå en budgetstilling tæt på balance eller i overskud på mellemlangt sigt ved at reducere deres underliggendeunderskud med mindst 0,5 pct. af BNP om året.
theircommitmenttocorrecttheirexcessivedeficits as soon as possible and by 2005 at thelatest.
nere det uforholdsmæssigt store underskud i2005, mens justeringsplanen for Tyskland muligvis også er utilstrækkelig til at rette op på detuforholdsmæssigt store underskud i samme år.Med udgangspunkt i Kommissionens beregninger, som omtalt i Ecofinrådets udtalelser, forekommer det desuden usandsynligt, at Grækenland, Italien og Portugal kan reducere dereskonjunkturkorrigerede underskud med mindst0,5 pct. af BNP i 2004.
Countries that still face fiscal imbalancesalso need to make progress towards achievingbudgetarypositionsclosetobalanceorinsurplus over the medium term, by reducing theirunderlying deficit by at least 0.5% of GDP peryear.
Gennemførelsen af en sund finanspolitik er i allelandes interesse.
STRUCTURAL REFORM OF PUBLIC FINANCESREMAINS VITALThe pension reforms implemented or envisagedin some countries will improve the long-termsustainability of public finances.
En budgetstilling tæt på balanceeller i overskud giver de automatiske stabilisatorer frit spillerum, hvilket bidrager til udjævningaf konjunkturcykler.
However, thesignificant ageing of the European populationwill make further adjustments necessary (see Box 6).
Med sunde offentlige finanser kan de enkelte lande desuden bedre imødegåeffekten af befolkningens aldring på budgetterneved at reducere den offentlige gældskvote.
Fiscal consolidation should be part of acredible medium-termreformpackage.
Omvendt øger manglende budgetdisciplin usikkerheden vedrørende de offentlige finansers holdbarhed i fremtiden, hvilket hæmmer deøkonomiske aktørers langsigtede beslutninger.Det kan desuden skabe eksternaliteter, som kanpåvirke andre medlemslande negativt.
Thecombination of consolidation andstructuralreforms may counteract the negative shortterm demand effects of budget retrenchment by enhancing the credibility of euro area governments and public confidence in their ability to adhere to the agreed rules and to ensure longterm fiscal sustainability.
STRUKTURREFORM AF DE OFFENTLIGE FINANSER ER FORTSAT AFGØRENDEDe gennemførte eller planlagte pensionsreformer i visse lande vil forbedre de offentlige finansers holdbarhed på langt sigt. Der er imidlertidbehov for yderligere justeringer i lyset af befolkningens aldring (se boks6).
The implementation of sound fiscal policies isin the interest of all countries.
Budgetkonsolidering bør være en del af en troværdig mellemfristet reformpakke.
Lack of discipline, onthe otherhand, increases the uncertainty surrounding the future soundness of public finances, thus hindering the longterm decisionmaking ofeconomic agents.
Strukturreformer på udgiftssiden er særlig vigtige.
Structural reforms on the expenditure side are particularly important.
For at øge de offentlige finansers kvalitetbør der fokuseres på udgifter, der øger den potentielle produktionsvækst. En reduktion af desamlede udgiftsforpligtelser vil give mulighedfor at lette skattebyrden og dermed bidrage tilden økonomiske vækst.
To promote the quality of public finances, expenditure priorities should be shifted towards productiveexpenditures fostering potential output growth.Thereductionofoverallexpenditurecommitments will create scope for a declineinthetaxburden,therebycontributingtoeconomic growth.
Ifølge stabilitetsprogrammerne fra slutningen af2003 og begyndelsen af 2004 forventes euroområdets underskud at falde med 0,3 procentpoint i2004 til 2,4 pct. af BNP.
Accordingtothestabilityprogrammessubmitted at the end of 2003 and the beginningof 2004,the euro area deficitis expectedtodecline by 0.3 percentage point in 2004 to 2.4%of GDP.
Konsolideringseffekterne af udgiftsbegrænsningerne, lavere rentebetalinger og det gradvise opsving i den økonomiske aktivitet bør opveje effekten afskattenedsættelser på budgetsaldoen i en rækkelande.
Consolidation effects stemming fromexpenditurerestraint,thefallininterestpayments and the gradual recovery in economicactivityshouldoutweightheexpansionaryeffects associated with tax cuts in a number ofcountries.
Den konjunkturkorrigerede saldo i euroområdet skønnes at blive forbedret i 2004. Underskuddet i Tyskland og Frankrig forventes ataftage, men vil sandsynligvis fortsat ligge over 3pct. af BNP i 2004.
Moreover, based on the Commission’s calculations, as reported in the ECOFIN Council opinions, Greece, Italy and Portugalseem unlikely to reduce their cyclically adjusteddeficit by at least 0.5% of GDP in 2004.
65 år og derover i forhold til andelen af personer i aldersgruppen 15-64 år, vil stige fra ca. 25 pct.i 2000 til over 50 pct. i 2050.
Eurostat projects that the old-age dependency ratio, i.e. the population aged65 years and older as a proportion of the population aged 15 to 64, will rise from about 25% in2000 to more than 50% in 2050.
Denne demografiske udvikling vil sætte de offentlige finanser underpres, eftersom de aldersrelaterede udgifter vil stige, især udgifterne til offentlige pensioner, sund-heds- og langtidspleje.
This demographic shift will put pressure on public finances bypushing up old age-related expenditure, in particular in public pensions and health, as well aslong-term care.
De offentlige pensionssystemer i EU er hovedsagelig baseret på "pay-as-you-go"-princippet.
Public pension systems in Europe are mostly based on the pay-as-you-goprinciple.
Eftersom udgifterne dækkes ved hjælp af løbende bidrag, vil det stigende antal pensionister belaste disse pensionssystemer.
As current contributions finance current expenditure, the rising number of pensionerswill put these systems under strain.
Udgifter i forbindelse med sundhedspleje forventes at stige, da behovet for sundhedsydelser ofte tiltager, når man bliver ældre.
Healthcare expenditure is set to rise, as the demand for health services tends to increase in old age.
Tidligere erfaringerviser, at den teknologiske udvikling også kan bidrage til stigende udgifter til sundhedspleje.
Past experience suggests that technical developments may also contribute to rising health expenditure.
I en undersøgelse, som for nylig blev iværksat af Ecofin-rådet og udført af aldringsarbejdsgruppenunder Udvalget for Økonomisk Politik,1 forventes de offentlige pensionsudgifter i de fleste euro- lande at stige med 36 procentpoint af BNP inden 2050 som følge af befolkningens aldring.
Ageing of the Economic Policy Committee1 has projected that in most euro area countries, theincrease in public pension expenditure due to population ageing will be between 3 and 6percentage points of GDP by 2050.
Enyderligere stigning på 24 procentpoint af BNP kan forventes som følge af stigende udgifter tilsundheds- og langtidspleje.
A further 2 to 4 percentage points of GDP could relate to arise in health and longterm care expenditure.
Denne strategi blev først fastlagt i EUs overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker (Broad Economic Policy Guidelines) fra 2001 og foreskriver følgende: (i) Foranstaltninger til at øge beskæftigelsen, (ii) hurtig reduktion af den offentlige gæld, og (iii) yderligere reform af pensions- og sundhedssystemerne, herunder øget anvendelse af opsparingsbaserede pensioner.
This strategy was first set out in the 2001Broad Economic Policy Guidelines and prescribes: (i) measures to raise employment rates,(ii) a rapid reduction in government debt and (iii) further reforms of pension and health systems,including a greater reliance on funding.
EUs finanspolitiske rammer i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og stabilitets- og vækstpagten imødegår også de finanspolitiske udfordringer i forbindelse med befolkningens aldring ved at kræve en budgetstilling tæt påbalance eller i overskud på mellemlangt sigt og ved at fastsætte begrænsninger for underskud oggæld.
The EU fiscal framework provided by the Treatyestablishing the European Community and the Stability and Growth Pact also addresses thefiscal challenges of population ageing by demanding mediumterm budgetary positions close tobalance or in surplus and by setting limits on deficit and debt levels.
Nuværende politikker
Current policies
De nuværende finanspolitikker i euroområdet tegner et blandet billede af de foranstaltninger, derer truffet for at øge holdbarheden.
Current fiscal policies in the euro area present a mixed picture as regards action taken to enhancesustainability.
For det første er de planlagte foranstaltninger generelt ikke tilstrækkelige til at sikre pensions- og sundhedssystemernes holdbarhed, og der er behov for yderligere ændringer, selv om tilgangen til en reform af disse systemer går i den rigtige retning.
First, while the approaches taken to pension and health reform point in the rightdirection, the planned measures will generally not suffice to ensure the sustainability of thosesystems, and further changes are necessary.
Medhensyn til pensionsreformer fokuseres der på at øge den effektive pensionsalder ved fx at skabeincitament til at blive på arbejdsmarkedet og ved at forlænge den bidragsperiode, som berettigertil at modtage fuld pension.
The thrust of most of the pension reform efforts isto raise effective retirement ages, e.g. by creating incentives to stay in the workforce and byincreasing the contribution periods required to acquire full pension entitlements.
Undersøgelsen findes på Europa-Kommissionens websted for Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender: www.europa.eu.int/comm/economy_finance/epc_en.htm.
1The study is available from the website of the European Commission’s Directorate General for Economic and Financial Affairs atwww.europa.eu.int/comm/economy_finance/epc_en.htm.
2.5 DE GLOBALE MAKROØKONOMISKE FORHOLD, VALUTAKURSER OG BETALINGSBALANCEN kreditrenter steg de reale boliginvesteringerkraftigt til 5,2 pct. i 2003.
health sector tend to focus on restraining shortterm expenditure growth, for instance by raisingawareness of the cost of medical treatments by increasing patient co-payments.
Beskæftigelsen i den private sektor faldtbetydeligt i 1. halvår 2003, hvorefter den stegmoderat.
Second, thecurrent high fiscal deficits are, to a large extent, of a structural nature.
Arbejdsløsheden begyndte at falde i løbet af sommeren fra sit toppunkt på 6,4 pct. i junitil 5,6 pct. i januar 2004. Denne forbedring skyldes delvis en nedgang i arbejdsstyrken.
This means that on top ofmeeting the fiscal requirements imposed by the projected demographic changes, the countries inquestion will need to pursue ambitious structural consolidation policies to achieve a soundbudgetary position.
DET GLOBALE ØKONOMISKE OPSVING BLEV STYRKET I 2003 Efter en periode med usikkerhed i 1. halvår 2003– som hovedsagelig skyldes geopolitiske spændinger, terrortrusler, sars-epidemien og frygt fordeflation – styrkedes det globale økonomiskeopsving i 2. halvår.
2.5 THE GLOBAL MACROECONOMICENVIRONMENT, EXCHANGE RATES AND THEBALANCE OF PAYMENTS to GDP growth.
I slutningen af 2003 havdeopsvinget bredt sig og var blevet styrket primærtsom følge af den dynamiske vækst i USA og Asien.
Real private consumption grewby 3.1% in 2003, experiencing a large surgeespeciallyoverthesummermonths.Animportant factor driving household spendingwastheeffectoftaxcuts, whichhelpedtomaintain growth in disposable income (4.3%in 2003 compared with 5.2% the year before).Furthersupportcamefrommortgagerefinancing activity during the first half of theyear.
Det private forbrug og ekspansive økonomiske politikker understøttede det gradvise opsving i den globale økonomiske aktivitet, mensisær erhvervsinvesteringerne var forholdsvis afdæmpede i visse industrilande på grund af overkapacitet og graden af virksomhedernes gældsætning.
All these factors together outweighed the negative impact of low confidence and the unfavourable employment situation on household spending until the third quarter.
Inflationspresset var stadig forholdsvislavt i lyset af den kraftige produktivitetsvækst,især i USA, og den vedvarende betydelige overkapacitet.
Inthecontextofastronghousing marketandhistorically low mortgage rates, real residentialinvestment accelerated vigorously to 5.2% in2003.
Der var fortsat balanceproblemer ihele 2003. Navnlig steg USAs betalingsbalanceunderskud yderligere til trods for dollarens betydelige depreciering.
WORLD ECONOMIC RECOVERY GAINEDMOMENTUM IN 2003Following a period of uncertainty in the firsthalf of 2003 – relating mainly to geopoliticaltensions, terrorist threats, the SARS epidemicand deflationaryfears –therecovery oftheworld economy gained momentum in the secondhalf of the year.
Efter to års nedgang voksede erhvervsinvesteringerne med 4,3 pct. i 2003.
By the end of 2003 the upswinghad broadened and strengthened, driven mainlyby growth dynamics in the United States and Asia.
Efter det begyndendeopsving i 2. kvartal steg væksten i erhvervsinvesteringerne resten af året og nåede op på et tocifret tal på årsbasis. Opsvinget i kapitaludgifterneskyldes gunstige finansieringsforhold, øget indtjening og positive efterspørgselsudsigter.
While private consumption and expansionary economic policies supported thegradualupturninglobaleconomicactivity,business investment, in particular, remainedrelativelymutedinsomeindustrialisedcountries owing to overcapacity and the degreeofcorporateindebtedness.Inflationarypressures remained relatively low, given thestrong growth in productivity, particularly inthe United States, and the continuing significantovercapacity.
Stigningen i disse udgifter var dog stadig snævertfunderet, da den primært omfattede hardware- ogsoftwareudgifter samt boligbyggeri.
Imbalances persisted throughout2003.
Underskuddet påde løbende poster steg således til over 5 pct. af BNP i 2003, hvilket i høj grad afspejler balanceproblemer i den offentlige sektor.
Most notably,the US current accountdeficitrosefurther,notwithstandingtheconsiderable depreciation of the US dollar.
Hvad angår forbrugerpriserne og producentpriserne, steg inflationen i USA i 2003. Efter korrektion for virkningen af energipriserne var inflationspresset dog fortsat generelt svagt i løbetaf året som følge af lav kapacitetsudnyttelse ogkraftig produktivitetsvækst.
One notable source of weakness through muchof 2003 was a receding labour market, though inthe third quarter some signs of improvement inlabourmarketconditionsemerged.Privatepayroll employment contracted significantlyduring the first half of 2003 and then picked upmoderately.
Inflationen, måltved forbruger- og producentprisindeks, steg tilhenholdsvis 2,3 pct. og 3,2 pct. i 2003 fra 1,6 pct.og -1,3 pct. i 2002.
The unemployment rate started todecline in the summer after reaching a peak of6.4% in June, falling to 5.6% in January 2004,an improvement partly due to a slowdown in thelabour force.
I USA blev opsvinget mere bredt funderet i2003, hvor væksten i BNP var 3,1 pct. i forholdtil 2,2 pct. i 2002. Primo 2003 underminerededen store geopolitiske usikkerhed op til Irak-kri-gen investorernes og forbrugernes tillid, hvilketforsinkede det økonomiske opsving i USA.
In the United States, the recovery broadened in2003 with GDP growth amounting to 3.1%, upfrom2.2%in2002.Inearly2003highgeopolitical uncertainty in the run-up to the Iraqwarunderminedinvestors’andconsumers’confidence, thereby contributing to a delay inthe US economic recovery.
Denøkonomiske aktivitet steg dog igen i 2. kvartal itakt med, at den geopolitiske usikkerhed aftog,hvorved væksten styrkedes betydeligt i 2. halvår2003.
However, economicactivityreboundedinthesecondquarterasthese geopolitical uncertainties receded, leadingto a significant strengthening of growth in thesecond half of the year.
Husholdningernes forbrug var fortsat robust og bidrog betydeligt til væksten i BNP.
Household spendingremained resilient and contributed substantially
Detreale private forbrug steg med 3,1 pct. i 2003,navnlig i sommermånederne.
Aftertwoyearsofcontraction,businessinvestment grew by 4.3% in 2003.
En vigtig faktor,der har øget husholdningernes forbrug, var virkningen af skattenedsættelser, der bidrog til at opretholde væksten i den disponible indkomst (4,3pct. i 2003 i forhold til 5,2 pct. i 2002). En andenfaktor var realkreditlån, som spillede en rolle i 1.halvår 2003.
Following the initial rebound in the second quarter, business investment growth increased throughout the rest of the year, reaching annualised doubledigit numbers.
Disse faktorer har samlet set opvejet den negative virkning af mindre tillid og denugunstige beskæftigelsessituation på husholdningernes forbrug indtil 3. kvartal.
The recoveryincapitalexpenditurereliedonfavourablefinancing conditions, rising profits and strong demand prospects.
På baggrundaf et stærkt boligmarked og historisk lave real-
This recovery was still narrowly based, since it was concentrated in hardware and software expenditure. With
bedre finansieringsforhold for de små og mellemstore virksomheder.
regardtotrade,growthinimportvolumesoutpaced that in exports in 2003, in line with thehigher growth of domestic demand in the United States than in its main trading partner countries.Accordingly,thecurrentaccountdeficitincreased to more than 5% of GDP for 2003,reflecting,toalargeextent,publicsectorimbalances.
funds-renten med 25 basispoint til 1 pct. i juni2003.
weakening ofthe export momentum, exportgrowth increased in the second half of the year.
I en vurdering fra december fastslog FOMC, at den akkommoderende pengepolitikville blive fastholdt i en "længere periode" i betragtning af risikoen for et uvelkomment fald iinflationen.
In particular, exports to non-Japan Asia exhibited strong growth, with China accountingfor morethan half ofthe overallincreaseinexportsin 2003.
På FOMCs møde i januar 2004 blevdenne vurdering dog erstattet af en henvisning til FOMCs "tålmodige" fremgangsmåde i forbindelse med at ændre den akkommoderede politik.Finanspolitikken var udpræget ekspansiv i 2003,og underskuddet på den føderale budgetsaldosteg til 3,5 pct. af BNP i finansåret 2003 fra 1,5pct. af BNP i finansåret 2002. Det kunne hovedsagelig tilskrives diskretionære budgettiltag og imindre grad budgettets automatiske reaktion påkonjunkturforløbet.
Againstthe background ofhistorically low inventory levels, the exportgrowth translated into a pick-up in industrialproduction in the second half of the year, withparticularly strong gains in the export-oriented general and electrical machinery sectors.
De økonomiske resultater i Asien ekskl. Japanvar robuste i 2003, hvilket understøttede opsvinget i 2002.
Reflecting continuedweaknesses in the labour market and the incomesituation, private consumption spending wasrelatively sluggish.
Regionen viste sig at være forholdsvis robust over for visse negative stød, herundergeopolitisk usikkerhed (især Irak-krigen ogspændingerne i Nordkorea) og sars-epidemien.Den kraftige produktionsvækst kunne tilskrivesforskellige faktorer. For det første blev denudenlandske efterspørgsel positivt påvirket af enforbedring i den globale økonomi og deprecieringen af den effektive valutakurs, som kom tiludtryk i den kraftige eksportaktivitet i mangelande i regionen.
Owing to continued effortsto achieve mediumterm fiscal consolidation, government spending contracted, reflecting large declines in public investment outlays.
For det andet voksede den indenlandske efterspørgsel mere end først antaget,selv om den faldt markant i 2. kvartal på grund afsars-udbruddet.
Inflation, as measured by the consumer and producer price indices, increased to 2.3% and 3.2% respectively in 2003, up from 1.6% and -1.3% in 2002.
På landeniveau var Kina klartden hurtigst voksende økonomi med en vækst i BNP på 9,1 pct. i 2003.
Excluding food and energy, consumer priceinflation was 1.4% in 2003, down from 2.4% in2002, and producer price inflation (excludingfood and energy) remained subdued.
I de tiltrædende lande var produktionsvækstenfortsat robust i 2003 til trods for det svage eksterne miljø. Væksten i realt BNP kunne hovedsagelig tilskrives det private forbrug og nettoeksporten, mens investeringerne også stod stærkt ivisse lande.
Deflationarypressureseasedsomewhatin2003.
Budgetstillingen blev yderligere forringet i en del lande, hvilket udgør en stor udfordring for de offentlige finansers holdbarhed.
The Bank of Japan raised its target range for theoutstanding balance of the current accounts heldat the Bank of Japan from JPY 15-20 trillion atthe beginning of 2003 to JPY 30-35 trillion in January 2004.
Dengennemsnitlige HICP-inflation i de tiltrædendelande som helhed var stadig tæt på 2 pct., selvom der var betydelige forskelle blandt landene(se kapitel 7).
In addition, the Bank of Japandecided to purchase asset-backed securities fora limited time, with the objective of promotingthesmoothfinancing ofsmall and mediumsized enterprises.
Efter først at være svækket begyndteeksportvæksten at stige i 2. halvår 2003.
The Federal Open Market Committee (FOMC) of the Federal Reserve System reduced the target for the federal funds rate by 25 basis pointsin June 2003,to 1%.
Eksporten til Asien ekskl. Japan voksede særlig kraftigt,og Kina stod for mere end halvdelen af den samlede eksportstigning i 2003.
At the January 2004 meeting,however,thisstatement wasreplacedbythereferencetoa“patient”approach by the FOMC in terms of removingpolicy accommodation.
På baggrund af dehistorisk lave lagerbeholdninger medførte eksportvæksten et opsving i industriproduktionen i2. halvår 2003 med særligt kraftig vækst i de eksportorienterede maskinsektorer. De private investeringer ekskl. boliginvesteringer voksede kraftigt som følge af et opsving i virksomhedernesindtjening og visse strukturmæssige forbedringer af virksomhedernes balancer.
Fiscal policy was stillmarkedlyexpansionaryin2003,withthefederal budget deficitincreasingto 3.5% of GDP in the fiscal year 2003, from 1.5% of GDPinthefiscalyear2002.Thisresulted mostnotably from discretionary budgetary measuresand,toalesserextent,fromtheautomaticresponse of the budget to the business cycle.
I Latinamerika var der tegn på generelt forbedrede økonomiske forhold i 2003, da Argentinaoplevede et kraftigt opsving efter sidste års krise.I regionens to største lande aftog Brasiliens BNP,og Mexico havde en forholdsvis træg produktionsvækst.
Non-Japan Asia’s economic performance wasrobust in 2003, consolidating the recovery in2002.
Brasilien havde en negativ økonomiskvækst år-til-år i de sidste tre kvartaler af 2003,primært som følge af et fald i den indenlandskeefterspørgsel trods en lille nedgang i de indenlandske finansieringsomkostninger.
The region proved to be fairly resilient tosome adverse shocks, including the geopoliticaluncertainties (namely, the Iraq war and tension in North Korea) and the SARS epidemic. Strong output growth stemmed from the confluence of different factors.
Den størstehæmsko for den mexicanske økonomi var fremstillingssektoren, hvor eksporten har haltet efteropsvinget i USA.
First, foreigndemand benefited from an improvement in theglobaleconomyandthedepreciationofeffective exchange rates, as evidenced by thebrisk pace of export activity in many countriesof the region.
Prisen på Brent-råolie lå i gennemsnit på 28,9dollar pr. tønde i 2003, dvs. 15,4 pct. højere endi 2002.
result of the SARS outbreak – later grew morethan initially expected.
Priserne på råvarer ekskl. olie steg også betydeligt i 2003 somfølge af et opsving i den globale økonomiske aktivitet.
At the country level,China has remained by far the region’s fastest-growingeconomy, with GDPexpandingby9.1% in 2003.