natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En udfordring som socialøkonomien udentøven må tage op, er opgøret med dens institutionelle usynlighed. Denne usynlighed kanikke alene forklares med socialøkonomiens nylige fremkomst som en ny sektor i det økonomiske system, men også i fraværet af enkonceptuel identifikation, dvs. en klar og utve-tydig definition af de karakteristika, der deles afde forskellige typer af virksomheder og organisationer, der udgør socialøkonomien, og despecifikke kendetegn, der gør det muligt at ud-skille disse fra resten.
A challenge that the SE needs to addresswithout delay is that of ending itsinstitutional invisibility.This invisibility isexplained not only by the emerging natureof the SE as a new sector in the economicsystem but also by the lack of a conceptualidentification, i.e. a clear, rigorousdefinition of the features that the different e SE has not only asserted its ability tomake an effective contribution to solvingnew social problems, however, it has alsostrengthened its position in traditional
At opnå anerkendelse af socialøkonomiensom en specifik samtalepartner i den socialedialog er en betydelig udfordring.
CO NO M Y types of companies and organisations thatmake up the SE share and the specifictraits that enable them to be distinguishedfrom the rest.
Æ ISKE hvert EU-medlemsland til at etablere etstatistisk register over virksomheder i denkooperative sektorbaseret på de afgrænsende kriterier, der er fastlagt i vejledningen, således at der kan udarbejdessatellitregnskaber for virksomhederne idisse registre.
E powerful the collective image transmittedby the SE, the greater the chances ofeffective action and development for eachand every one of the groups of agents thatmake up this sector.
På dette område har man kunnet iagttage engradvis konceptuel identificering af socialøkonomien i de seneste år, der har taget situdgangspunkt i såvel aktørerne selv, gennemderes repræsentative organisationer, som videnskabelige og politiske organer. Dennerapport giver en definition på socialøkonomien, der er udviklet ud fra de kriterier, derer fastsat i Kommissionens Vejledning for udarbejdelse af satellitregnskaber for virksomheder i socialøkonomien, som igen stemmeroverens med de definitioner, der er formuleret i den seneste økonomiske litteratur ogaf socialøkonomiens egne organisationer.
On this point, a gradual process ofconceptual identification of the SE has beendiscernible in recent years, drawing in boththe players themselves, through theirrepresentative organisations, and scientificand political bodies.is Report presents aconcept of the SE developed from thecriteria set out in the European Commission's Manual for drawing up Satellite Accounts of Companies in the Social Economy, which, in turn, concurs with thedefinitions formulated in the recenteconomics literature and by the SEorganisations themselves.
Socialøkonomien er blevet en betydende institution i civilsamfundet, der yder et væsentligt bidrag til struktureringen af detsforeningsliv og udviklingen af deltagelsesde-mokratiet.Samtidig er socialøkonomien ikkedesto mindre en vigtig økonomisk og socialaktør med specifikke karakteristika, der sætter sig ud over det klassiske arbejdsgiver/ar-bejdstager-mønster, hvilket retfærdiggør, atsocialøkonomien eksplicit bør anerkendessom en samtalepartner på området.
e SE has become a major institution ofcivil society which contributes significantlyto the organisation of its associative fabricand the development of participativedemocracy.At the same time, nonetheless,the SE is a potent economic and social actorwith specific characteristics that escape theclassic scheme of employers/employees anddemand that the SE be expressly recognisedas a social interlocutor.
De nuværende nationalregnskabssystemer,der blev udarbejdet under højdepunktet forde blandede økonomier, anerkender ikke socialøkonomien som en differentieret institutionel sektor, hvilket gør det vanskeligt atudarbejde regelmæssig, nøjagtig og pålideligøkonomisk statistik om de aktører, sektorener sammensat af.Internationalt set er de heterogene kriterier, der gælder for udarbejdelsen af statistik, en forhindring forgennemførelsen af komparative analyser, ogde reducerer troværdigheden af de metoder,der er opmærksomme på det indlysende bidrag, som socialøkonomien yder til opnåelsen af vigtige mål i den økonomiske politik.
Current national accounting rules, drawnup at the height of mixed economysystems, do not acknowledge the SE as adifferentiated institutional sector, makingit difficult to draw up regular, accurate andreliable economic statistics on the agentsof which it is composed.Internationally,the heterogeneous criteria employed indrawing up statistics prevent comparativeanalyses and detract from the authority ofapproaches which draw attention to theevident contribution that the SE makes toachieving major economic policyobjectives.
For det andet må de fremme initiativer, dervil gøre det muligt at forberede pålidelige,harmoniserede statistikker over det storesegment af socialøkonomien, der ikke erdækket af Kommissionens vejledning.
Legal identification of the SE andrecognition in the national accounts
Dettesegment udgøres stort set af foreninger ogfonde, der hører ind under FN’s håndbog omnon profit-organisationer i de nationale regn-skabssystemer.Denne håndbog inkluderermange ikkekommercielle organisationer,der ikke udgør en del af socialøkonomien,men det er muligt at udlede tallene for deikke-kommercielle organisationer, der opfylder de socialøkonomiske identifikationskriterier, som de er defineret i denne rapportog skelne mellem disse data og den statistik,der er udarbejdet i overensstemmelse medhåndbogen.
Secondly, they need to promote initiativesthat will make it possible to prepare reliable,harmonised statistics on the large segmentof the SE that is not covered by the European Commission's Manual. issegment is largely made up of associationsand foundations, which are covered by the United Nations' Handbook on Non-Profit Institutions in the System of National Accounts. is Handbook includes manynon-profit organisations that are not part ofthe SE, but it would be possible todisaggregate the statistics for non-profitorganisations that meet the SE identitycriteria as defined in this report from thenon-profit sector statistics drawn up inaccordance with the NPI Handbook.
En begrebsmæssig identifikation af socialøkonomien vil gøre det muligt at imødegåden udfordring, der ligger i identifikationenaf denne i de retlige systemer i såvel EU som EU’s medlemsstater. Selvom visse europæiske lande og EU selv anerkender socialøkonomien som sådan i en række retsaktersammen med visse af dennes bestanddele, erder behov for at gøre fremskridt med hensyn til en lovfæstet definition af socialøkonomiens rækkevidde og de krav den måopfylde for at forhindre en udvanding afdens identitetsgivende kendetegn og tabet afdens almennyttige værdi.
Conceptual identification of the SE willmake it possible to tackle the challenge ofits identification in the legal systems of the EU and EU member states.Although some European countries and the EU itselfrecognise the SE as such in a number oflegal texts, together with some of itsconstituents, progress needs to be made ona statutory definition of the extent of the SEand the requisites that its components mustfulfil in order to prevent dilution of itsidentifying features and the loss of its socialutility.
Den nylige udarbejdelse af Kommissionens Vejledning for udarbejdelse af satellitregnskaber for virksomheder i socialøkonomien er etvigtigt skridt henimod institutionel anerkendelse af et socialøkonomisk aspekt i denationale regnskabssystemer. Vejledningenforklarer den metodik der, inden for rammerne af nationalregnskaberne (ENS fra1995), kan anvendes til at udarbejde pålidelig, harmoniseret statistik over alt i EU forfem hovedkategorier af socialøkonomiskevirksomheder: a) andelsselskaber, b) gensidige selskaber, c) socialøkonomiske erhvervsgrupper, d) andre lignendevirksomheder i socialøkonomien og e) ikkekommercielle institutioner der betjener socialøkonomiske virksomheder.
e recent preparation of the European Commission's Manual for drawing up the Satellite Accounts of Companies in the Social Economy is an important step towardsinstitutional recognition of one part of theSE in the national accounts systems. e Manual explains the methodology by whichreliable, harmonised statistics can be drawnup throughout the EU, within the National Accounts framework (the 1995 ESA), forfive major groups of SE companies:a) cooperatives, b) mutual societies, c) SEbusiness groups,d) other similar companiesin the SE and e) nonprofit institutionsserving SE companies.
I anden halvdel af det 20. århundrede, på ettidspunkt hvor de blandede økonomiske systemer var på deres højdepunkt, var de vigtigste aktører ved forhandlingsbordet, nårder blev fastlagt offentlige politikker (særligtindkomstpolitikker) regeringer, arbejdsgiverorganisationer og fagforbund.I dag erøkonomien imidlertid blevet mere pluralistisk, og dette kræver direkte deltagelse i densociale dialog for alle involverede sektorer:arbejdsgiverorganisationer, fagforbund, regeringer og den anden store gruppe af sociale og økonomiske aktører, iværksættere ogarbejdsgivere, der udgør den nye socialøkonomi, og som spiller en stadig større rolle iden industrialiserede verden.
During the second half of the 20th century,at the height of the mixed economy systems,the major figures at the negotiating tableswhich agreed public policies (particularlyincome policies) were governments,employers' organisations and trades unions.Nowadays, however, the economy hasbecome more plural and this demandsdirect participation in the social dialogue byall the sectors involved:employers'federations, trades unions, governments andthis other great group of social andeconomic players, entrepreneurs andemployers,that comprises the new SE andis playing an increasingly prominent role inthe developed world.
En retlig statut for socialøkonomien og effektiveretlige barrierer for tiltrædelse må indføresfor at sikre, at ingen ikke-socialøkonomiskeorganisationer kan drage fordel af de økonomiske karakteristika ved denne juridisk fastsatte organisationsform eller af offentligepolitikker til fremme af socialøkonomien.
Together with the classic collectivebargainingtables, social dialoguetables thatinclude the SE agentsshould be proposed, e SE in Europe has to meet a doublechallenge in this field:firstly, theorganisations that represent the SE need tomake their voice heard in the European
Denne rapport har ligeledes redegjort for socialøkonomiens stigende omfang, idet sektoren er direkte ansvarlig for 11 millionerarbejdspladser, hvilket udgør 6% af den sam-
A Legal Statute of the SEand effective legalbarriers to entry need to be introduced sothat no non-SE organisation can benefitfrom economies of legal form oforganisation or from public policies toencourage the SE.
På grund af sin pluralistiske og mangfoldigekarakter har socialøkonomien brug for stærkeorganisationer til at repræsentere de forskellige segmenter af virksomheder og organisationer, der udgør aktørerne i sektoren.Imidlertid gør den fælles identitet og denkerne af fælles interesser, der forbinder socialøkonomien, det nødvendigt og tilrådeligthelhjertet at støtte processer møntet på atopnå en organisatorisk koordinering af helesocialøkonomien på såvel nationalt som europæisk plan.Jo større synlighed og gennemslagskraft for socialøkonomiens fælles image,desto større chancer for effektive foranstaltninger og udvikling for hver enkelt af de grupper af aktører, der udgør denne sektor.
Being plural and multiform, the SE needsstrong organisations to represent thedifferent groups of companies andorganisations of which it is composed.However, the identity which they all shareand the nucleus of common interests thatagglutinates the SE suggest the necessityand advisability of wholeheartedlyundertaking processes to achieve associativecoordination of the entire SE, both at eachof the national levels and transnationallythroughout Europe.e more visible and
I disse lande er en høj befolkningstilvækst ogandre strukturelle årsager med til at hindre,at landenes økonomiske vækst fører til enhøjere levestandard for flertallet af befolkningen, hvilket er årsagen til, at Euro-Mid-delhavsområdet og EU er blevet et af degeografiske områder, der oplever de størstemigrationsstrømme, hvad angår såvel omfang som intensitet.Migrationsstrømmeneforstærkes yderligere af store befolkningsgrupper fra Latinamerika,Afrika syd for Sahara og sydøstasiatiske lande.
T in which it operates, particularly in themarkets, which are increasingly globalisedand more and more characterised byintensified competition, decentralisationand delocalisation of production andchanges in the way governments act, with aclear trend towards the progressivederegulation and privatisation of publicservices.Together with the emergence ofnew social problems (ageing population,mass migration, etc.), these changes notonly give rise to growth opportunities forthe SE but also to challenges and threats tosome of its spheres of action.
De forskellige virksomheder og organisationer, der udgør socialøkonomien, står over foren udfordring, der går ud på at integrere effektive produktionsprocesser og mål for densociale velfærd i deres måde at arbejde på.Socialøkonomiens aktører må hurtigst muligt tage fat på udviklingen af konkurrencedygtige strategier,der lever op til de nye kravpå stadigt mere konkurrenceprægede markeder med henblik på at blive nyttige instrumenter for medlemmernes velfærd ogstyrke den sociale samhørighed.
new member countries in Eastern and Southern Europe will be diminished andeliminated as soon as possible. Amongother consequences, these inequalities havecaused considerable migratory flows from East to West within the EU.Together withstronger social cohesion in the EU, anotherchallenge is to foster an integrated Euro-Mediterranean space that will become anarea of prosperity and stability.For this, allthe countries bordering on the Mediterranean need to consolidate strongdemocratic states and the productive fabricof civil society in the southern rim countriesneeds to be expanded.
På grundlag af deres særegne karakteristikakan socialøkonomiens aktører spille en hovedrolle med hensyn til såvel integration afindvandrere som udvikling af handel i EUog mellem Europa og landene langs Middelhavets sydlige grænse.
For over two decades, the Europeaninstitutions (Parliament, Commission and Economic and Social Committee) haverecognised the SE's capacity for correctingsignificant social and economic imbalancesand helping to achieve various objectives ofgeneral interest.Recently, the European Parliament identified the SE as afundamental pillar and keystone of the European social model (clé de voûte dumodèle social européen).
Den udfordring, som socialøkonomien måtage op, går på at overvinde faren for at sektorens identificerende kendetegn udvandeseller forfladiges, idet det er disse karakteristika, der giver sektoren dens særlige socialenytteværdi. Af denne grund må socialøkonomiens aktører i højere grad blive bevidsteom de værdier, der udgør deres fælles referencepunkt, bruge alle de sociale og kulturelle løftestænger,der er forbundet med disseværdier til at bekræfte deres egen institutionelle profil og opnå en virkning, der multiplicerer deres økonomiske og socialepotentiale.
and democratising the economy throughtraining projects that stimulateentrepreneurial initiatives based on thevalues which characterise the SE.In turn,the development of new products andinnovative processes in SE companiesrequire these companies to boost initiativesfor cooperation with the university centresthat generate and transmit knowledge.Research networks and informationexchange networks between these centresand SE professionals will contribute,as theyhave been doing in recent years, tobroadening the necessary SE-specificknowledge bases and disseminating thisknowledge throughout Europe.
Uddannelsessystemet, forsknings- ogudvekslingsnetværk, universiteter ogsocialøkonomien
SE identity and values e new SE is taking shape in the European Union as a pole of social utilityin a pluraleconomy system, alongside a public economysector and a capitalist economy sector.
Indgåelse af erhvervsrelaterede netværk ogalliancer, introduktion af nye metoder til finansiering af virksomheder, innovation i forbindelse med produkter og processer samtfokusering på incitamenter til uddannelse ogerhvervelse af viden må være blandt sektorens mest fremtrædende konkurrencestrategier.
e different companies and organisationsthat make up the SE face the challenge ofintegrating efficient production processesand social welfare objectives in the conductof their affairs.Without delay,the SE actorsmust tackle the development of competitivestrategies in accordance with the newdemands of steadily more competitivemarkets in order to make themselves usefulinstruments for their members' welfare andfor strengthening social cohesion.
Som resultat heraf må medlemsstaterne og Kommissionen, i endnu højere grad end før,gøre en konkret indsats for at gøre socialøkonomien til ikke blot et effektivt instrument til opnåelse af specifikke mål afalmennyttig interesse i den offentlige politik,men ligeledes til et mål i sig selv (den kooperative tankegang, gensidighedsprincippet,foreningslivet og almennyttige initiativer fracivilsamfundets side), der er en forudsætning for konsolideringen af et industrialiseret samfund og de værdier, der forbindesmed den europæiske sociale model.På detteområde har de organisationer, der repræsenterer socialøkonomien en vigtig rolle at spillegennem fremlæggelsen af initiativer og forslag til EU-institutionerne, politiske partier,fagforbund, universiteter og andre organisationer, der repræsenterer civilsamfundet.
In these countries, high population growthand other structural reasons are preventingtheir economic growth from leading to ahigher standard of living for the majority ofthe population, which is why the Euro-Mediterranean region and the EU havebecome one of the geographical areas withthe greatest migratory movements, in termsof both size and intensity. ese are furthercompounded by large population groupsfrom Latin America, Sub-Saharan Africaand South-East Asian countries.
Socialøkonomien, den nye udvidede Europæiske Union og udviklingen afet integreret Euro-Middelhavsområde
Entering into business networks andalliances, creating new ways to financecompanies, innovating in products andprocesses and giving impetus to trainingand knowledge development policies mustfeature prominently among theircompetitive strategies.
De udfordringer og tendenser, der er skitseret ovenfor,er ikke en udtømmende opsummering, men et forslag, der står til debat oget udgangspunkt for overvejelserne forbundet med den nye fase,der er påbegyndt i Europa med EU’s seneste udvidelser.
Owing to their specific characteristics, theSE actors can play a major role both inintegrating the immigrant population andin developing trade flows within the EUand between Europe and the southernshores of the Mediterranean.
Den seneste og fremtidige udvikling af socialøkonomien i Europa har været og vil blivekraftigt påvirket af ændringer i omgivelserne,særligt markederne,som i stadigt højere gradglobaliseres og kendetegnes ved øget konkurrence, decentralisering og udflytning afproduktion, og ændringer i den måde regeringerne agerer med en klar tendens i retning
As a result, even more than before, themember countries and the European Commission must undertake concretecommitments to make the SE not only aneffective instrument to achieve particularpublic policy objectives in the generalinterest but also, in itself (i.e. cooperativism,mutualism, associationism and generalinterest initiatives by civil society), anobjective in its own right, indispensable forthe consolidation of a developed society andthe values associated with the Europeansocial model.At this point, theorganisations that represent the SE have animportant part to play by presentinginitiatives and proposals to the EUinstitutions, political parties, trades unions,universities and other organisations thatrepresent civil society.
En af konsekvenserne af disse uligheder har været betydelige migrationsstrømme fra øst til vest i EU.
The SE, the new enlarged European Union and the development of anintegrated Euro-Mediterranean space
Forsknings- og informationsudvekslingsnetværk mellem disse centre og fagfolki socialøkonomien vil, som de har gjort det
The educational system, researchand exchange networks, theuniversity and the SE
I denne nye fase og nye socialøkonomi påhviler hele ansvaret for at definere sektorensspecifikke profiler og de strategiske mål, derbør fastsættes med henblik på at komme tilat spille en fremtrædende rolle i opbygningen af Europa, med rette de socialøkonomiske aktører selv.
The SE and the markets:competitiveness and social cohesion e recent and future evolution of the SEin Europe has been and will be stronglyinfluenced by changes in the environment e EU places great importance on theobjective of consolidating an integrated European space where social and economicinequalities between the EU-15 and the 12 e European Union's education systemsare destined to perform an importantfunction in fostering entrepreneurial culture e challenges and trends outlined aboveare not a conclusive decalogue but aproposal that is open to debate, a startingpoint for reflection in the new phase thathas opened up in Europe with the recentexpansions of the European Union.
Modtagelse af nye medlemmer
Page 1
(*) Nogle mobiloperatører tillader ikke opkald til 00 800-numre eller tager betaling for sådanne opkald.
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 0
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-servere n
0 800 numbers or these calls may be billed.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officie l l e
Cataloguing data can be found at the end of this pub l i c a t i o n .
I anledning af nybeskikkelsen Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) byder jeg Dem hjertelig velkommen. Jeg arbejde vil bidrage til, at EØSU og det organisere-de civilsamfund får endnu større kraft i den europæiske integrationsproces.
On the occasion of the renewal Economic and Social Committee like to welcome you and wish you every success as you take up your new duties, that your work will increasingly more effectiveandvaluableroletee and organised civil society European integration.
EØSU betragter altid en nybeskikkelse mulighed for at åbne sig for organiserede civilsamfund, der anderledes erfaringer og idéer med sig, men som er parate til at dele nutiden og sammen skabe en fælles fremtid.
A renewal is always an opportunity for the Com-mittee to reach out to new civil society organisa-tions, who bring new and differentand ideas but who are ready present and work for a common even more so following the enlargement European Union to embrace States and at a time when it is preparing to wel-come Bulgaria and Romania next ing the new members represents for us not only the honour of helping you to institution works, but also provides new opportuni-ties to exchange the ideas and which emerge from sharing this with you.
Dette gælder ikke mindst efter EU’s udvidelse med ti nye medlemsstater, og nu hvor det står over for at skulle optage Rumænien som medlemmer næste år.
The arrival of new members also always brings a significantsourceoftion to debates within the clearly brings additional added value to its work.
Personalet i udvalgets sekretariat sætte alt i værk for at bistå Dem i varetagelsen af Deres opgaver for hele mandatperioden, og vi vil naturligvis stå til Deres rådighed.
All the s t a f f o f t h e E E S C s e c r e t a r i a t d o our very best to provide ance you may require in carrying throughout your term of office.
Denne brochure rummer praktiske som jeg håber, at såvel de nye som de genvalgte medlemmer vil få nytte af. Skulle De ønske yderli-gere oplysninger, f i n d e r D e i a d r effs s e , telefonnummer mv. på de relevante per-soner i udvalgets forskellige som referencerne til de bagvedliggende
This brochure provides practical which hopefully both new members bers who have been re-appointed, will f i n d I f any further information is issues raised, the names and contact details of the
Velkommen i de nye omgivelser!
Welcome to your Committee!