natgillin/translations-raw huggingface dataset:
RESULTATERNE AF PROJEKTER VEDRØRENDE PROJEKTERINGSUNDERSØGELSEREU'S BIDRAG TIL ONIPROJEKTER
ACHIEVEMENTS OF ‘DESIGN STUDIES’ PROJECTSEU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS
Særberetning nr. 2/2010 – Hvor effektive er ordningerne for støtte til projekteringsundersøgelser og opbygning af ny infrastruktur under sjette rammeprogram for forskning?
Special Report No 2/2010 – The effectiveness of the Design Studies and Construction of New Infrastructures support schemes under the Sixth Framework Programme for Research
Ordningerneforstøttetil projekterings-undersøgelser(PU)ogopbygningafny infrastruktur (ONI) er et led i EU’s politik om udvikling afforskningsinfrastruk-turpåhøjtniveaumedeneuropæisk dimension.Bidragettilprojekterunder sjetterammeprogramforforskning(RP6) (2002-2006)beløbsigtil140millio-ner³euro.
The Design Studies (DS) and Construction of New Infrastructures (CNI) support schemes form part of the EU policy on thedevelopmentofhigh-levelresearch infrastructures of a European dimension. Thecontributionto projects under the Sixth Framework Programme (FP6) for Research (2002–06) amounted to 140 million euro.
Revisorerne undersøgte, om deto ordninger harfremmet udviklingen af enstruk-tur afforskningsinfrastrukturer af højeste kvalitet og ydelse i Europa og sikrer, at de anvendes optimalt på europæisk plan i henholdtil de behov,somforskersam-fundet giver udtrykfor.
Theauditexaminedwhetherthetwo schemes had promotedthe development ofafabric ofresearchinfrastructures of thehighestqualityandperformancein Europe, andtheir optimum use on a European scale based onthe needs expressed bytheresearchcommunity.Theaudit analysedin particular,ifthe DSscheme had been usefulto decision-makersand if the CNI scheme had resulted in the constructionofnewinfrastructures.
Retten konkluderede:
The Court concludedthat:
—at derepræsentanterforforskersam-fundet,somrevisorernetalte med,så positivt på PU-ordningen, fordi den ydedelivsvigtigtidligfinansiering til udviklingafinfrastruktur, ogfordi den opmuntredetilsamarbejde mellem potentielle konkurrenterinden for europæiskforskning
—the DSscheme was positivelyviewed by the representatives of the research communityinterviewed, providingin their view, critical early-stage funding forinfrastructuredevelopmentand encouragingcollaborationamongst would-be competitorsin the European researchfield;
—atfællesskabsstøttentilopbygning afnyinfrastrukturhavdebegrænset effektpåskabelsenafenstrukturaf forskningsfaciliteteri Europa. ONI-ord-ningens katalysatorvirkning var ringe, ogselvomstøttengavanledningtil endelforbedringerideberørtein-vesteringsprojekter,ville deflesteaf projekterneværeblevetgennemført også udenfællesskabsstøtte
—Unionsupportfortheconstruction ofnewinfrastructureshadalimited impactontheemergenceofafabric of research facilitiesin Europe.
—at Kommissionen ikke aktivt fremmede anvendelsen afforskellige kilder tilfi-nansieringafforskningsinfrastruktur i Europa, selv om deniadskillige of-ficielletilkendegivelseranbefaleren sådan praksis.
—the Commission’sservices did not ac-tivelypromotetheuseofdifferent funding sources availablefor research infrastructures in Europe despitead-vocatingsuchuseinvariousofficial pronouncements.
2 Rådets beslutning 1999/173/EF af 25. januar 1999 om et særprogram
2 Council Decision 1999/173/EC of 25 January 1999 adopting a
for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske videnbase (1998-2002) (EUT L 64 af 12.3.1999, s.³105).
specic programme for research, technological development and demonstration on improving the human research potential and the socioeconomic knowledge base (1998–2002) (OJ L 64, 12.3.1999, p. 105).
Fællesskabetsindsatsindenforforskning ogteknologisk ud-vikling(FTU) er siden 1984 blevet finansieret gennem flerårige rammeprogrammer,som definerer devidenskabelige ogtek-nologiske mål, der skal forfølgesi en programperiode.
Community Research and Technological Development(RTD) activities have beenfinanced since 1984 through multiannual framework programmes, which set out the scientific and technological objectives to befollowedfor a programming period.
Specifik støttetilforskningsfaciliteterstartede med andetrammepro-gram(RP2)(1987-1991).
Specific support for research facilities started with the Second Framework Programme(FP2)(1987–91).
Det oprindeligeformål var at give det videnskabelige samfund bedre adgang til nationalforsknings-infrastruktur, menformåletersenere blevet udvidettil også at omfatte støtte til samarbejdsnet og til forskningsaktiviteter, som skalforbedre kvaliteten og kvantiteten af de serviceydelser, sominfrastrukturerneleverer, samttil udvikling af nyt vi- denskabeligt udstyr2.
Theinitial aim wasto improveaccessforthescientificcommunitytonationalre-searchinfrastructures but this was subsequently broadened to alsoinclude support for cooperation networks and for research activitiestoimprovethe quality and quantity of services provided bytheinfrastructures as well asforthe development of new scientific equipment 2.
Siden RP2 er den finansielle støtte steget betydeligt(jf.figur 1).
Since FP2, financial support has increased considerably(see Figure 1).
Støtte til ny infrastruktur
Support for new infrastructures
3 Jf. Kommissionens arbejdsdokument »A European Research Area for Infrastructures« (SEC(2001) 356 af 27.2.2001).
3 See Working document of the Commission services‘A European Research Area for Infrastructures’,
Ifølge en analyse,som Kommissionenforetogi 2000, blev udviklingen af avanceredeforskningsfaciliteteri Europa vanskeliggjort affølgende:
According to a Commission analysis carried out in 2000 the development ofstate-of-the-artresearchfacilitiesin Europe was hampered by:
Der manglede samordnede mekanismer til behovsvurdering og opstilling af prioriteter på tværs aflande og discipliner.
— alackofcoordinated mechanismsfor needsassessment andsetting of priorities across countries and disciplines;
Der manglede ensammenhængende europæisk holdning til deltagelsei verdensomspændende virksomheder.
— alack ofacoherent,European position onthe participa-tionin world-scale undertakings;
Det var vanskeligt at etablere multinationale finansieringsaftaler.
— thedifficultytoestablish multinationalfundingagree-ments;
Der var problemer med hensyn til tværnational adgang til faciliteter.
— obstaclestotransnational accesstofacilities; and
Dervarforlidtsamordning melleminfrastrukturoperatø-rerne, og der manglede derfor enkritisk massei dentek- nologiske udviklingitilknytningtilinfrastruktur3
— alowlevel of coordination amonginfrastructure operators and the consequentlack of critical massin the technologi- cal developmentrelatedtoinfrastructures3
Somen hjælptilatløsekendte problemeriforbindelse med oprettelse af nyeforskningsfaciliteterforeslog Kommissionen at koncentrere støtten under RP6 om meget store forskningsfa-ciliteteri Europa.
To helpresolve known difficultiesinthe setting up of newre-search facilities the Commission proposed for FP6 an approach centred on support forlarge-scale research facilitiesin Europe.
Der blev defineretfem støtteordninger, som dækkede:
Fivesupportschemes were defined covering:
— udvikling af et kommunikationsnet
Communication Network Development,
— opbygning af nyinfrastruktur.
Design Studies,
Af de715 millionereuro, dervarafsattilinfrastrukturstøtte i RP6,var de 140 millioner euro beregnettil projekteringsun-dersøgelserogopbygningafnyinfrastruktur(jf.oversigten i³figur2).
For FP6, a budget of 140 million ofthe 715 million euro available forinfrastructure support was allocated to the DS and CNI supportschemes(seethe overviewin Figure 2).
ORDNINGERNE PROJEKTERINGSUNDERSØGELSER OG OPBYGNING AF NYINFRASTRUKTUR UNDER RP6
‘DESIGN STUDIES’ AND ‘CONSTRUCTION OF NEW INFRASTRUCTURES’ SCHEMESIN FP6
Strukturering af deteuropæiske forskningsrum
Structuring the European Research Area
Integration ogstyrkelse af det europæiskeforskningsrum
Non-nuclear activitiesof the JRC
Videnskabog samfund
Research Infrastructures
Menneskelige ressourcer og mobilitet
Sciences and Society
Støtteordninger
Design Studies
Projekteringsundersøgelser
Integrating Activities
Opbygning af ny infrastruktur
Transnational Access
Tværnational adgang
Communication Network Development
Udvikling af et kommunikationsnet
Constructionof newinfrastructures
Sigtet med projekteringsundersøgelser eratteste, om udvik-lingenaf potentiellefremtidigeforskningsfaciliteter(herun-der udviklingaf nyt udstyr)kan gennemføres.
Designstudies projectsareintendedtotestthefeasibility of potential future research facilities(including the development of new equipment).
PU-ordningen skulle støttefeasibilityundersøgelser ogtekniskeforundersø-gelseri³forbindelse med nyinfrastruktur,somskulle haveen klar europæisk dimension og være afinteressefor Europa.
The DSscheme wastosupportfeasibility studies and technical preparatory work for newinfrastructures which wereto have a clear European dimensionandinterest.
Der kunneogsågivesstøttetilfaciliteter medverdensomspæn-dende relevans placeret uden for Europa, men som europæiske organisationer havdetil hensigt at deltagei.
Support could also be given to facilities of worldwide relevance located outside Europe butin which European organisations intendedto participate.
SKADS  PROJEKTET
THE SKADS PROJECT
Et af målenefor projekteringsundersøgelsen »Square Kilometre Array Design Study«(SKADS) var at udvikle en omkostningseffektivteknologitilfremtidigradioastronomi.
One of the objectives of the ‘Square Kilometre Array Design Study’ (SKADS) was to develop cost-effective technology for future radio astronomy.
EU’sfinansieringsbidrag beløb sig til i alt 10,4 millioner euro, ca. en tredjedel af de samlede projektomkostninger.
The total amount of EU financial support was 10,4 million euro, approximately one third of the total cost of the project.
Kontrahenten, SKADS-konsortiet, bestod af 26 deltagere fra ni EU-medlemsstater samt Sydafrika, Canada, Australien og Rusland.
The grant contractor, SKADS consortium, was composed of 26 participants from nine EU Member States, South Africa, Canada, Australia and Russia.
Etableringen af fase 1 er planlagt til 2012-2016.
Its Phase 1 construction is planned for 2012–16.
OPBYGNING AF NYINFRASTRUKTUR
CONSTRUCTION OF NEWINFRASTRUCTURES
Sammen med Akademiska Hus, som er Sveriges største ejer af universitetsbygninger og-udstyr, bygger TMBL et center for marinkemisk økologi (CeMaCE).
Together with Akademiska Hus, Sweden’s main owner of university property, the TMBL is building the Centre for Marine Chemical Ecology (CeMaCE).
Denne tværfaglige facilitet skal give europæiske forskere adgang tillaboratorier, udstyr og videnskabelig ekspertise. Centret, som har direkte adgang til havet fra bredderne af Kosterfjorden, integrerer molekylær biologi, økologi og evolutionær biologi – en kombination, som³skulle kunne give en innovativ tilgang til marinøkologisk kemi.
This multidisciplinaryfacility will provide Europeanresearchers with access to laboratories, equipment and scientific expertise.
Størstedelen af de mere end 900 000 euro, som EU gav i støtte til dette projekt, blev brugt til konstruktion af en marin ecotron – enfacilitet, som giver økologisk relevante ekperimentelle betingelser med kontrol afflere miljøfaktorer – og bidrager til oprettelse af marinøkologiskelaboratorier.
The European financial support for this project, amounting to over 900 000 euro, was mainly used for the construction of a marine ecotron — a facility offering ecologically relevant experimental conditions with control of several environmental factors — and contributes to the creation of marine ecology laboratories.
De samlede projektomkostninger beløb sig til 9 millioner euro.
The overall costs of the project amounted to 9 million euro.
4 Indkaldelse af forslag FP6-2003-Infrastructures-4.
4 Call for proposals FP6-2003-Infrastructures-4.
PU- og ONI-projekterne undersjetterammeprogram blev udvalgt på grundlag af enindkaldelse af forslag, som blev offent-liggjorti november 20034.Sjetterammeprogramkunne højst medfinansiere projekterne med henholdsvis 50 % og 10 %.
5 The evaluators noted, that ‘The oversubscription for this call was of co-financing for DS and CNI projects under FP6 was 50 % and 10 % respectively.
Pro-jekternekunnevedrørealle områderindenforvidenskab og teknologi, og Kommissionen modtog 121forslagtil etsamlet beløb på 387 millioner euro.I forståelse med programudvalget, som bestårafrepræsentanterfor medlemsstaterne og deas-socieredelande, mente Kommissionen, at mange godeforslag ville blive udelukket, hvis man fastholdt det vejledende budget på 70 millioner euro5, og forhøjede derfor budgettet for denne forslagsindkaldelsetil 140 millioner euro.
The call was open to projectsin anyfield of science and technology and the Commission received 121 pro-posals,in total amounting to 387 million euro. As the Commis-sion,in agreement with the Programme Committee composed of representatives of the Member States and Associated States, considered that many good proposals would be excludedif the call’sindicative budget of 70 million euro5 was maintained,it increasedthe budgetforthis callto 140 million euro.
5 Evalueringseksperterne anførte, at de indsendte forslag repræsenterede en værdi på ca. seks gange det vejledende budget (70 millioner euro), og at overtegningen var på ti til tre gange budgettet, selv når der kun blev taget hensyn til projekter, som ifølge konsensusbedømmelserne var virkelig gode.
about six times the indicative budget (70 M €). Even on the level of very good proposals, according to the consensus marks, the oversubscription is two to threefold.’
(Panelrapport om indkaldelse af forslag FP6-2003-Infrastructures-4, 7.³maj 2004).
Call FP6-2003-Infrastructures-4 Panel Report, 7 May 2004.
Projektforslageneblevbedømtafettværfagligtpanelpå 62³uafhængige eksperter efterfølgende kriterier:
The project proposals wereevaluated bya multidisciplinary panel of 62independent experts accordingtofour criteria:
— europæisk nytteværdi
European added value; projects (‘accompanying measures’) which is not the subject of this audit.
— videnskabelig ogteknologisk kvalitet
In this category two projects were selected.
I³denne kategori blev der udvalgt to projekter.
— scientific andtechnological excellence;
Syvoghalvfjerds projekter blev bedømt som værende af en tilstrækkelig høj standard, og tredive projekter modtogfinansiel støtte. Der blevtildelt 92 millioner eurotil 19 projekteringsundersøgelser og 48 millioner eurotil ni ONI-projekter6.
Seventy-seven projects werejudged as being of an appropriate standardandthirty projectsreceivedfinancialsupport, with 92 millioneurobeingawardedfor19 Design Studies and 48 million eurofor nine CNI projects6.
Somsupplementtil de midler, derydes overforskningsbud-gettet, som Kommissionenforvalter under deforskelligeram-meprogrammer, kanfinansieringtil udvikling afforskningsfa-ciliteter også komme fra EU’s strukturfonde, som finansieres over EU’s budget, menforvaltes af medlemsstaterne.
Inadditiontofundingfromtheresearch budget managed by the Commission, under the various Framework Programmes, the development of research facilities can also be financed through the EU’s Structural Funds which are financed by the EU budget but managed by Member States.
De 3 milliarder euro, der vartilrådighed understrukturfondsområdet »Forskning, teknologisk udvikling oginnovationsinfrastruktur (FTUI-infrastruktur)«i perioden2000-2006,var potentielten betydeligt størrefinansieringskilde end de 715 millioner euro, der var afsat til forskningsinfrastruktur under RP6. Figur 3 viser deinvolverede beløb og de maksimale medfinansieringssatser for deforskelligefinansieringskilder.
As a source of potential fund-ing,the 3 billion euroavailable underthe ‘Research, Technological Development and Innovation (RTDI)Infrastructure’ area of the Structural Funds for the 2000–06 period was significantly greaterthanthe 715 million euro allocatedforresearchinfra-structures under FP6.
STRUKTURFONDE OG FTURAMMEPROGRAMMEREN SAMMENLIGNING
STRUCTURAL FUNDS AND RTD FRAMEWORK PROGRAMMESA COMPARISON
Budget til FTUI- (millioner euro)
Budget for RTDI (million euro)
Budget til FTUI- infrastruktur (millioner euro)
Budget for RTDI infrastructures (million euro)
EU og associerede lande
EU and Associated Countries
Konvergensregioner: 7 363 Regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse: 2 247 Europæisk territorialt samarbejde: 148
Convergence regions: 7 363 Regional competitiveness and employment regions: 2 247 European territorial cooperation: 148
Konvergensregioner: 75 % - 85% Regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse: 50 % - 85 % Europæisk territorialt samarbejde: 75% - 85 %
Convergence regions: 75 %–85 % Regional competitiveness and employment regions: 50 %–85 % European territorial cooperation: 75 %–85 %
Dentilgang, der blevvedtagetfor PU-ordningen, er generelt uændret, men projektudvælgelseni ONI-ordningener blevet ændretpåenrækkepunkter,ogderersketetskift,såder nulægges merevægt på denforberedendefase end påselve implementeringsfasen.
The Seventh Framework Programme (FP7)7 (2007–13) introduces some changesin the area of Research Infrastructures in comparison to FP6. Theapproachadoptedforthe DSscheme hasgenerallyremainedunchangedbutchangeshavebeen madetothe CNI schemeinthe area of project selection and a shift of funding emphasis from the construction to the preparatory phase.
Projektudvælgelseni RP7eri højere grad»topstyret«, og de projekter, derudvælgesogfårstøtte,erfor det meste dem, derindgåri »den europæiske køreplan for nye forskningsinfrastrukturer«, som er enliste, der er opstillet af Det Europæiske Strategiforumfor Forskningsinfrastrukturer(ESFRI).
For project selection, the FP7 approachis more ‘top-down’ and the projects selectedfor support are mainly thoseincludedin the ‘Europeanroadmapfor newresearchinfrastructures’. This is alist prepared by the European Strategy Forum on Research Infrastructures(ESFRI).
Vurderingen blev udført ved hjælp affølgendespørgsmål: a)
The audit approachedthisthroughthefollowing questions:
Virkede ONI-ordningen som en effektiv katalysatorfor opbygningen af nyinfrastruktur?
(b)Didthe CNIschemeeffectivelycatalysetheconstruction of newinfrastructures?
Traf Kommissionen foranstaltninger til at fremme anvendelsen af supplerende finansieringi PU- og ONI-ordnin-gerne,som afgørelsen om RP6 giver mulighedfor?
Did the Commission take action to promote the use of complementary funding, as included in the FP6 decision, withinthe DS and CNIschemes?
— en analyse af retsgrundlaget for området forskningsinfrastruktur, særlig grundlaget for oprettelsen af PU- og ONI-ordningerne
— an analysis of thelegal basis of the RI area and specifically the establishment ofthe DS and CNIschemes;
— en gennemgang af procedurerne for projektudvælgelse og overvågning (herunder alle relevante evalueringsrapporter)
— areviewofthe projectselectionand monitoring proce-dures(including allrelevant evaluationreports);
— samtaler medansattei Kommissionen og medrepræsen-tanterfor de vigtigste europæiskeforskningsorganisatio-nerogforforskningsministerierneiotte medlemsstater (Belgien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland,Italien, Neder-landene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige)
— interviews withstaff ofthe Commissionand with representatives of the principal European research organisations and of research ministriesineight Member States (Belgium, Czech Republic, Germany,Italy, the Netherlands, Poland, Sweden andthe United Kingdom);
— revision på stedet af en stikprøve på ni af de 19 projekteringsundersøgelser og alle ni ONI-projekter
— on-the-spot audits of a sample of nine of 19 Design Studies and all nine CNI projects; and
— en online-spørgeskemaundersøgelse blandt alle de afviste ansøgere.
— an onlinesurvey of all unsuccessful applicants.
Revisionen vedrørte RP6’sløbetid(2002-2006). Enliste over de reviderede projekterfindesi bilag I og II.
The audited period was that of FP6 (2002 to 2006).
ORDNINGEN FOR STØTTE TIL PROJEKTERINGSUNDERSØGELSERPU
THE DESIGN STUDIES SCHEME
DE FLESTE AF MÅLENE NÅET
OBJECTIVES MAINLY ACHIEVED
Formålet med ordningen var at bidrage til udarbejdelse af feasibilityundersøgelser og til detforberedende tekniske arbejde iforbindelse medetableringaf nyinfrastruktur medenklar europæisk dimension.
The objective of the Design Studies scheme was to contribute tofeasibilitystudiesandtechnical preparatory workfor new infrastructures with a clear European dimension.
Retten bedømte ordningen som værende vellykket, hvis:
Thescheme wasjudged bythe Court as beingsuccessfulif:
— støttenfra EU gjorde det nemmere at udarbejde undersøgelser, som på mellemlangt tillangt sigtfremmede udviklingen af en struktur afforskningsfaciliteter med en europæisk dimension
EUfundingfacilitatedstudies whichled,inthe medium-to-longterm,totheenhancement ofafabric ofresearch facilities of a European dimension and;
— de medfinansierede undersøgelser demonstreredeeuro-pæisk nytteværdi.
— the co-financedstudies exhibited European added value.
På grundlag af de forskellige samtaler, der blev gennemført, bemærkede Retten, at deltagerne generelt havde en positiv hold-ningtil ordningen, og at de mente, at en projekteringsundersøgelse var med til at skabe øget opmærksomhed hos og støtte fradenationalebeslutningstagere.
Followingthevariousauditinterviewscarried out,the Court notedthat participants generally hada positiveview ofthe Design Studies scheme and thought that the existence of a ‘Design study’ resultedin anincreasedlevel of awareness and support on the part of national decision-makers.
Deflesteafprojekterne blevefterfølgende optaget på ESFRI-listen (jf. punkt³16-17), hvilketgjordedet meresandsynligt,atprojektetvilleblive implementeret(jf.figur 4).
A majority of the projects were subsequentlyincludedinthe ESFRIlist(see paragraphs 16and 17),increasingthelikelihood ofconstruc-tion(see Figure 4).
FORLØBET AF DE NI PUPROJEKTER, SOM RETTEN REVIDEREDE
DEVELOPMENT OF THE NINE DS PROJECTS AUDITED BY THE COURT
For øjeblikket ingen beslutningom implementering
Currently no decision on construction
Under samtalerne gav projektkoordinatorerne og medlemssta-ternesrepræsentanter også udtrykfor,atfællesskabsstøtten til projekteringsundersøgelser havde haft betydning, fordi den slog bro overkløften mellemideentil og denkonkrete gen-nemførelseafet projekt.Støttenhavdegivetforskerne mu-lighedforatdemonstrereogudarbejdederesforslagpåen struktureret måde.
Duringinterviews, projectcoordinatorsand Member States’ representatives also stated that EU supportfor Design Studies hadbeenofimportanceinbridgingthegapbetweenthe elaborationofanideaandtheactualimplementationof aproject.Thesupporthadgivenscientistsanopportunity to demonstrateand work outtheir proposalsinastructured way.
De fleste projektkoordinatorer mente også, at detisigselv var et værdifuldt aspekt ved ordningen, at en rækkeinstitutionerfik mulighedfor at arbejdesammenifæl-lesforetagender.
Most projectcoordinators werealso ofthe opinionthat the possibilityfora number ofinstitutionstocollaborateto-getherinjoint undertakings wasavaluableand worthwhile aspect of this support scheme.
I tekstboks 3 gives et eksempel på samarbejde mellemstørre europæiskeforskningsinstitutioner,som ellers ville have været konkurrenter.
Textbox 3 contains an example of cooperation between major Europeanresearchinstitutions who otherwise would have been competitors.
Det er navnlig tilfældet, når det er nødvendigt at samarbejdeinterna-tionalt.
Thisises-pecially the case wheninternational cooperationis necessary.
De personer, som revisorerne talte med, mente derfor, at PU-ordningen, hvor Kommissionen kan bidragefinansielt med optil 50 % af desamlede omkostninger, var vigtig,fordi den skabte en ramme for udviklingen af storstilede europæiske projekter.
The DSscheme, withafinancialinvolvement ofthe Commission of upto50 % oftotalcost, wasthereforeconsidered by intervieweesas beingimportantinthatit provided a framework for the development of large-scale European projects.
De adspurgte mente, at det er vanskeligt at etablere et paneuropæisk samarbejde gennem mekanismer med større fokus på nationale ellerregionale programmer.
Theintervieweesthoughtthat pan-Europeancollaborationis difficulttoset upthrough mechanisms witha more national orregional programme emphasis.