natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I flere lande er det ikke alle elementer i socialøkonomien i bred forstand, der ser sigselv som værende en integreret del af densociale sektor, tværtimod insisterer de på atvære særegne og enkeltstående.Det gælderkooperativer i lande som Tyskland, Storbritannien, Letland og til dels Portugal.
In several countries certain components ofthe SE in the broad sense do not recognisethemselves as being integral parts of thissocial sector; on the contrary, they asserttheir idiosyncrasy and isolation.is is thecase of cooperatives in countries such as Germany, the United Kingdom or Latviaand, partially, in Portugal.
I nogle af de nye EU-medlemslande er gensidige selskaber (velgørende foreninger) imindre grad anerkendt som værende en delaf socialøkonomien.Forklaringen kan liggei den meget lille anerkendelse af selve detsocialøkonomiske begreb, tillige med atdisse institutionelle former ingen juridiskstatus har i disse lande.
Less recognition that mutual societies(friendly societies) are part of the SE isfound in some of the new Member Statesof the European Union. Explanations forthis situation may be found in the low levelof recognition of the very concept of the SE,together with the absence of a legal statusfor these institutional forms in thesecountries.
SOCIALØKONOMIEN I EUROPA – PLATFORME OG NETVÆRK europæiske platform for sociale ngo’er,CEFEC (sociale virksomheder, beskæftigelsesinitiativer og sociale andelsselskaber).
CEDAG (voluntary asso ciations),EFC (foundations), European Platformof Social NGOs, CEFEC (social firms,employment initiatives and socialco-operatives).
En sektor betragter sig selv som værende ensærskilt socioøkonomisk sektor, når den errepræsenteret af velfunderede organisationer. Gennem disse organisationer bliver socialøkonomien ikke blot synlig, men kanogså deltage i og forsvare egne særinteresserved udarbejdelsen og anvendelsen af nationale og EU-retlige offentlige politikker.
Self-recognition as a differentiated socioeconomic sphere can be seen when there aresolid organisations representing the sector.rough these organisations, not only doesthe ES acquire visibility,it can also take partand defend its own specific interests in theprocess of drawing up and applying nationaland EU public policies.
I de forskellige europæiske lande har fremkomsten af de foreninger, der repræsentererde socialøkonomiske selskaber og organisationer, hovedsagelig været sektorbaseret ogsåledes skabt “familier” af repræsentative organisationer:
In the different European countries, theassociations that represent SE companiesand organisations have mainly arisen from asector perspective, giving rise to 'family'groups of representative organisations:
De fleste af disse europæiske repræsentativeorganisationer er selv medlemmer af CEP-CMAF, den europæiske stående konferenceaf kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og fonde (European Standing Conference on Cooperatives, Mutual societies,Associations and Foundations), som fortiden er EU-institutionernes vigtigste europæiske samtalepartner, når det gælder socialøkonomi.
Most of these European-level repre -sentation organisations are in turnmembers of CEP-CMAF, the European Standing Conference of Co-operatives,Mutual societies, Associations and Foundations, which is currently the top European SE interlocutor for the Europeaninstitutions.
– Familien af kooperativer:EUROCOOP (detail), ACME(forsikring), CECODHAS (boliger),CECOP (produktion/arbejdere), COGECA (landbrug), GEBC(bankvæsen), UEPS (apoteker).Disse organisationer er igen medlemmeraf en nystiftet paraplyorganisation: Cooperatives Europe.
– Cooperative family:EUROCOOP (retail), ACME(insurance), CECODHAS (housing),CECOP (production/workers),COGECA (farming), GEBC (banking),UEPS (pharmacies).
– Familien af gensidige selskaber:AIM (gensidige selskaber), ACME(forsikring), AISAM (gensidig forsikring).
ese, in turn, are members of a recentlyfounded umbrella organisation:Cooperatives Europe.
– Familien af foreninger og sociale indsatsorganisationer: CEDAG(frivillige foreninger), EFC (fonde), den
– Mutual society family:AIM (mutual societies), ACME(insurance), AISAM (mutualinsurance).
I nogle lande er de repræsentative foreninger nået ud over sektorniveauet og har oprettet tværsektorale organisationer, derudtrykkeligt henviser til socialøkonomien.Som eksempler herpå kan nævnes CEPES,den spanske sammenslutning af virksomheder i socialøkonomien, dens pendant i Frankrig CEGES, rådet for socialøkonomiske virksomheder og institutioner, det flamske VOSEC og det vallonske CONCERTES i Belgien, den social- og solidaritetsøkonomiske platform i Luxembourg og den stående socialøkonomiske konference i Polen.
In some countries the representativeassociations have surpassed the sector leveland created intersectorial organisations thatexplicitly refer to the SE.Examples of theseare CEPES, the Spanish Business Confederation of the Social Economy; itscounterpart in France, CEGES, the Councilof Social Economy Enterprises, Employersand Organisations in Belgium the Flemish VOSEC and the Walloon CONCERTESorganisations; the Social and Solidarity Economy Platform in Luxembourg and the Social Economy Standing Conference in Poland.
SOCIALØKONOMIEN I EU I TAL2 lande (7%) og i lande som Holland(10,7%), Irland (10,6%) og Frankrig(8,7%).
EUROPEAN UNION IN FIGURES2 member states (7.0%) and in countries suchas the Netherlands (10.7%), Ireland(10.6%) or France (8.7%).
Fra et makroøkonomisk synspunkt er socialøkonomien i Europa meget vigtig forsåvel borgerne som økonomien.
e family of associations, foundations andsimilar organisations (3rdcolumn of
Den beskæftiger over 11 mio. mennesker, svarendetil 6,7% af lønmodtagerne i EU.
From a macroeconomic perspective, thesocial economy in Europe is very importantin both human and economic terms.Itemploys over 11 million people, equivalentto 6.7% of the wage-earning population ofthe EU.
I de ti nye EU-medlemslande udgør de beskæftigede i socialøkonomien 4,2% af lønmodtagerne. Procentvis er dette lavere endgennemsnittet i de 15 "gamle" medlems-
In the ten new EU member countries, thoseemployed in the SE account for 4.2% of thewage-earning population. is is a lowerpercentage than the average in the 'old' 15 figures), taken as a whole,is the majoritycomponent of the European SE.However,in the new member countries and in Italy,Spain, Finland and Sweden, the majorityfamily is that of cooperatives and similar.
De statistiske oplysninger om socialøkonomien i Europa bygger på afledte data og vedrører hovedsagelig2002-2003. For nogle lande, primært de nye EU-medlemsstater, repræsenterer dette studie de førstekvantitative data, og bør derfor tages med forbehold.
2 e statistical information on the SE in Europe is based on secondary data and mainly refers to 2002-2003.For some countries, essentially the new EU member states, no quantitative data existed prior tothis study and this information should be treated with caution.
Tabel 2.Betalt beskæftigelse inden for kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og lignendeorganisationer i EU (2002-2003)
Table 2.Paid employment in cooperatives, mutual societies, associations and similar organisationsin the European Union (2002-2003)
– Dairygold Agricultural Cooperative Society: støtte til landmænd(www.dairygold.ie)
– Dairygold Agricultural Cooperative Society:supporting farmers (www.dairygold.ie)
– Anecoop: en gruppe af landbrugskooperativer, der forener lokal- og landbrugsudvikling med teknologisk innovation(www.anecoop.com)
– Anecoop: a farming cooperative groupthat harmonises local and agricultural de -velopment with technological innovation(www.anecoop.com)
I tillæg til de makroøkonomiske data fårman også en forståelse for socialøkonomiens dynamik og socioøkonomiske rigdom i Europa ved at se på den konkrete udmøntning, der vidner om, at der i socialøkonomien findes mange løsninger på deteuropæiske samfunds behov og ønsker.Endvidere er det tydeligt, at disse organisationer kan antage et væld af former, og atder, på trods af at dynamikken kan være forskellig, er en fælles tråd, der går igen, nemlig at de er en del af den socioøkonomiskesektor, som befinder sig et sted mellem dentraditionelle privatkapitalistiske økonomiog den offentlige økonomi.
To complement the macroeconomic data,the dynamism and socioeconomic richnessof the SE in Europe is also apprehendedthrough specific cases that testify to theplurality of responses which the SE offersto the multiple needs and aspirations of European society, reveal the wealth of formsthat these organisations adopt and make itclear that despite the diversity of specificdynamics it is possible to identify a sharedthread: that of their membership of a socioeconomic sector located between thetraditional capitalist private economy andthe public economy.
Organisationerne nedenfor, som er udvalgtmed hjælp fra studiets kontaktpersoner ihvert land, illustrerer, hvor forskelligartetsocialøkonomien udmønter sig i Europa:
– Cooperación y Desarrollo de Bonares:local-level public/private cooperation anddevelopment(www.bonares.es) e following cases, selected with the helpof the study's correspondents in eachcountry, illustrate the heterogeneity of SEpractice in Europe:
Belgien Frankrig Irland Italien Portugal Spanien Sverige Østrig Danmark Finland Tyskland Grækenland Luxembourg Holland Storbritannien Cypern Tjekkiet Estland Ungarn Letland Litauen Malta Polen Slovakiet Slovenien I alt
Belgium France Ireland Italy Portugal Spain Sweden Austria Denmark Finland Germany Greece Luxembourg Netherlands United Kingdom Cyprus Czech Republic Estonia Hungary Latvia Lithuania Malta Poland Slovakia Slovenia TOTAL
– COFAC: det største portugisiske universitetskooperativ, der skaber videnog menneskelige ressourcer(www.ulusofona.pt)
– Cooperativa Sociale Prospettiva: labourintegration of the most disadvantagedthrough making artistic ceramics(www.prospettivacoop.it) e data for mutual societies are aggregated with those for cooperatives in Italy and forassociationsin Portugal.
Tallene for gensidige selskaber er lagt sammen med tallene for kooperativer i Italien og foreninger i Portugal.
– Consorzio Beni Culturali Italia: the firstservice to culture is to create culture(www.consorziobeniculturali.it)
– Cooperación y Desarrollo de Bonares: offentligt/privat samarbejde og udvikling på lokalt plan(www.bonares.es)
– Britannia building society: the secondlargest building society in the United Kingdom (www.britannia.co.uk)
– Irizar-gruppen: den næststørste producent af luksusbusser i Europa(www.irizar.com)
– Multipharma, a great pharmaceutical cooperative (www.multipharma.be)
– Consorzio Beni Culturali Italia: den største tjeneste, man kan gøre kulturen,er at skabe kultur(www.consorziobeniculturali.it)
– Fondazione Cariplo: resources to help civicand social institutions provide a betterservice to the community(www.fondazionecariplo.it)
– Motivacio: forening for social integrationaf handicappede (www.motivacio.hu)
– Tapiola Group, insurance, banking,savings and investments (www.tapiola.fi)
– Vzajemna: helbreds- og sygeforsikring(www.vzajemna.si)
– Shelter,a great charity for the homeless(www.england.shelter.org.uk)
– Trångsviksbolaget AB: fællesforetagende idet nordlige Sverige(www.trangsviken.se) i den type udvikling, der tilvejebringes afdenne sociale sektor.
– ONCE, the Spanish organisation of theblind, integrates handicapped people intothe labour market and provides socialservices )
– Shelter: en vigtig velgørende organisationfor hjemløse(www.england.shelter.org.uk)
T sector which brings a kind of developmentthat puts people first.
– Flandria: forening for gensidig hjælp, adgang til supplerendesundhedstjenester (www.flandria.pl)
– Association for Mutual Help Flandria,access to complementary health services(www.flandria.pl)
Der er størst videnskabelig, social og politisk enighed om, at socialøkonomien skaberen social merværdi inden for områder somsocial samhørighed, beskæftigelse, skabelsen og opretholdelsen af den sociale og økonomiske struktur, udvikling af demokrati,social innovation og lokaludvikling. Socialøkonomien bidrager imidlertid også i betydelig grad til en mere rimelig fordeling afindkomster og velstand, oprettelsen og tilvejebringelsen af velfærdsydelser (som sociale tjenester, sundhedstjenester og socialsikring), bæredygtig udvikling, mere demokrati og inddragelse af offentligheden og tilat øge effektiviteten af offentlige politikker.
e spheres with the highest scientific, socialand political consensus concerningrecognition of the social value addedcontributions of the SE are social cohesion,employment, generating and maintainingthe social and economic fabric, thedevelopment of democracy, socialinnovation and local development.However,the SE also makes notable contributions toa fairer distribution of income and wealth,to creating and providing welfare services(such as social, health and social securityservices), to sustainable development, togreater democracy and involvement by thepublic and to increasing the efficiency ofpublic policies.
Mange undersøgelser har vist, at socialøkonomien justerer systemet, således at deropnås en bedre balance mellem den socialeog økonomiske udvikling.Denne regulerende rolle kommer til udtryk på forskelligeniveauer, f.eks. ved fastlæggelsen af socioøkonomiske aktiviteter, adgangen til tjenester (geografisk, socialt, økonomisk ogkulturelt), i evnen til at tilpasse tjenesterneefter behov og i evnen til at skabe stabilitetinden for rammerne af økonomier, der i højgrad er konjunkturbestemte. Det er endvidere blevet påvist, at der inden for socialøkonomien kan skabes nye muligheder forsamfundet, og at mennesker kommer først
Many studies have shown that the SEforms a space that regulates the system inthe interests of achieving a more balancedmodel of social and economic development.is regulatory role shows itself on differentlevels, such as in the definition of socioeconomic activities, in the accessibility ofservices (geographically, socially, financiallyand culturally), in its ability to fit services toneeds and in its ability to generate stabilityin a context of eminently cyclical economies.e capacity of the SE to generate newopportunities for society has also beenshown, as has the fact that this is a social
Social samhørighed: Socialøkonomien supplerer og har ikke mindst banet vejen for offentlige tiltag til bekæmpelse af socialudstødelse og har i den forbindelse vist, atden kan øge den sociale samhørighed på toplaner: For det første har den bidraget til, atdårligt stillede grupper og geografiske områder er blevet integreret socialt såvel sompå arbejdsmarkedet.Dette er særligt tydeligt for så vidt angår foreninger, fonde ogandre sociale virksomheder, som har nedbragt antallet af fattige og udstødte.For detandet er det via socialøkonomien lykkedes
Social cohesion:Complementing and, aboveall, paving the way for public action in thestruggle against social exclusion, the SE hasdemonstrated its capacity to increase thelevels of social cohesion on two ways.In thefirst place, it has contributed to the socialand work integration of clearlydisadvantaged people and geographicalareas; this has been particularly evident inthe case of associations, foundations, and
N I ON bejdspladser fra den sorte til den officielleøkonomi, holde liv i færdigheder (f.eks.håndværk) og udforske nye former for beskæftigelse (f.eks. socialpædagog) og udtænke nye adgangsveje til arbejdsmarkedetfor særligt dårligt stillede grupper, der er ifare for social udstødelse.I løbet af de sidste årtier har statistikker vist, at den er envægtig jobskabende sektor i Europa, og atden er mere lydhør over for beskæftigelsenend andre sektorer i økonomien (se CI-RIEC 2000).
S insertion and other social enterprises, whichhave reduced poverty and exclusion levels.In the second place, via the SE, society hasincreased its level of democratic culture, hasboosted its degree of social participationand has managed to give a voice andnegotiating capability to social groupspreviously excluded from the economicprocess and from the process of draftingand applying public policies, especially thoseformulated at local and regional levels.
På området for teknologisk innovation harudviklingen og udbredelsen af nye ideer oginnovationer været særlig vellykket i de sammenhænge, hvor der er blevet udviklet socialøkonomiske innovationssystemer. Etafgørende element i disse systemer er denfaste overenskomst mellem de aktører i engiven region, der medvirker til fremme afsocialøkonomien, f.eks. de ansvarlige myndighedsorganer, universiteter, sammenslutninger og erhvervssektoren inden for selvesocialøkonomien.Eksempler herpå er Quebec og Modragón-samarbejdet og CEPES-systemet i Andalusien i det sydlige Spanien.
societies and friendly societies werepioneers in responding to the needs of thenew industrial society by covering healthrisks and were associated with sustainingthe income of the working class, shapingmomentous social and institutionalinnovations which were the forerunners tothe creation of public social security systemsin Europe.e many ways in which these SE organizations were linked to thisprocess is reflected in the variety of socialsecurity models.
Innovationsstøtten fra offentlige myndigheder og private institutioner har imidlertidikke været ligeligt fordelt. Finansiering afteknologisk innovation er blevet prioriteretfrem for andre former for innovation, hvorsocialøkonomien står stærkere.
In particular, the SE has contributed tocreating new jobs, retaining jobs in sectorsand businesses in crisis and/or threatenedby closure, increasing job stability levels,bringing jobs out of the black economy intothe official one, keeping skills alive (e.g.crafts) and exploring new occupations (e.g.social educator) and developing routes intowork for groups that are especiallydisadvantaged and falling into socialexclusion.Over the last few decadesstatistical data have shown that it is apowerful job-creating sector in Europe,with greater sensitivity to employment thanthe other sectors of the economy (see CIRIEC 2000).
Beskæftigelse: Det er i udjævningen af deutallige skævheder på arbejdsmarkedet, atsocialøkonomiens sociale merværdi er mestsynlig og åbenbar.Det er næppe overraskende, at det er de europæiske regeringersministerier for beskæftigelse og sociale anliggender, der oftest er ansvarlige for atfremme socialøkonomien. I EU’s Lissabonstrategi peges der udtrykkeligt på socialøkonomien som kernen ibeskæftigelsespolitikken.
Equally, certain properties of the SE havebeen highlighted by the current context ofglobalisation, where relocations of pro -duction processes are constantly challengingthe regions:the authentic SE form ofcontrol and decision-making, based ondemocratic principles and citizenparticipation, tends to keep the reins of theeconomic process within the civil society ofits own area (unlike capital investors),anchoring enterprises better within thecommunity and giving the local area greaterautonomy to define its own model ofdevelopment.
Lokal og regional udvikling: Socialøkonomien er ligeledes en strategisk drivkraft forden lokale og regionale udvikling. Såledeshar den vist et stort potentiale for at sættegang i udviklingsprocesser internt i landområder, genoplive industriområder i tilbagegang og forny og genoplive forfaldnebyområder eller med andre ord for at bidrage til lokal økonomisk udvikling, igen atgøre udstrakte områder konkurrencedygtigeog lette deres integration på nationalt og internationalt niveau og afhjælpe væsentligegeografiske skævheder.
In the sphere of technological innovation,too, especially in contexts where SE innovation systems are developed, thegeneration and dissemination of new ideasand innovations has shown higher successrates.A key factor in these systems is thestable alliance between the different agentsof a region involved in fostering the SE,such as the government agencies in chargeof these matters, the universities, thefederations and the business sector of the Social Economy itself.Some examples are Quebec, the Mondragón Cooperative Corporation and the CEPES-Andalusiasystem in the South of Spain.
Innovation: Socialøkonomiens innovationspotentiale inden for de af Shumpeter identificerede områder (produkt, proces,marked og organisation) er af lige så storbetydning, særlig i forbindelse med forandringsprocesserne i det europæiske samfund.
Innovation has not received balancedfunding from public authorities and privateinstitutions, however.
Den direkte kontakt mellem dennesociale sektor og samfundet udstyrer denmed en særlig evne til at opdage nye behov,kanalisere dem ind i den offentlige administration og traditionelle, overskudsgivendeprivate virksomheder, og, hvor det er nødvendigt, udtænke kreative innovative løsninger.
Preference has beengiven to financing technological innovationrather than other forms of innovationwhere the SE is a greater leader.
For eksempel var gensidige selskaberog velgørende foreninger i det 19. århundrede banebrydende, når det gjaldt om atfinde løsninger på behovene i det nye industrialiserede samfund ved at yde forsikringfor sundhedsmæssige risici, og var medvirkende til, at arbejderklassen kunne opretholde et levegrundlag og udforme vigtigesociale og institutionelle innovationer, der
Innovation:e SE's capacity for inno -vation, in the different dimensionsidentified by Shumpeter (product, process,market and organisation), is no lessimportant, especially in the processes ofchange within European society.e directcontact between this social sector andsociety endows it with a special capacity fordetecting new needs, channelling them intothe public administration and traditionalprofit-making private enterprises and,where appropriate, coming up with creativeinnovatory responses.In the nineteenthcentury, for example, mutual assistance
Socialøkonomien har især bidraget til atskabe nye job, bevare arbejdspladser i kriseramte og/eller lukningstruede sektorer ogvirksomheder, øge jobstabiliteten, flytte ar-
Employment:It is in the regulation of thenumerous imbalances in the labour marketthat the social value added by the SEbecomes most visibly and explicitlyapparent.It is hardly surprising that amongthe European governments it is the
For at udnytte socialøkonomiensfulde potentiale er det nødvendigt at etablere mekanismer, der kan modvirke denneudvanding eller degenerering, oprette selvbærende udviklingsmekanismer,der forhindrer, at den bliver afhængig af de to andresektorer og indgår alliancer. Fra en mikroøkonomisk synsvinkel er det største problem, at socialøkonomiske selskaber ogorganisationer har svært ved på den ene sideat tiltrække kapital til at finansiere deres investeringer og aktiviteter og på den andenside at fastholde strategisk arbejdskraft.
Local and regional development:e SE alsoconstitutes a strategic motor for local andregional development.Indeed, it shows agreat potential for activating endogenousdevelopment processes in rural areas, forreactivating declining industrial areas andfor rehabilitating and revitalising run-downurban areas, in short, for contributing toendogenous economic development,restoring competitiveness to extensive areasand facilitating their integration at nationaland international level, rectifying significantspatial imbalances.is capacity issupported by arguments that fit in with theconceptual parameters of the Swedish Nobel prizewinner Gunnar Myrdal'seconomic development theory, as itpromotes spread effects(local-leveldevelopment and accumulation processes)and minimises the regression or backwasheffects: a) given its authentic profit andsurplus distribution logic, it shows a greaterpropensity to reinvest the profits in thegeographical area where they weregenerated; b) it is able to mobilise not onlythe agents with the best knowledge of theirmedium and in the best position to initiatesuitable initiatives, but also the resourcesthat exist at local level; c) it is capable ofcreating and spreading entrepreneurial
LOVGIVNINGEN I DEN EUROPÆISKEUNION FOR SOCIALØKONOMIENSAKTØRER
LEGISLATION FOR THE SOCIALECONOMY ACTORS IN THEEUROPEAN UNION