natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mere bemaerkelsesvaerdigt er det, at mindst halvdelen af skifteholds- o arbejderne også foretraekker denne arbejdstidsplacering.
More remarkable is that at least half of the shiftworkers also prefer this organisation of the hours of work.
Som eksempel herpå kan naevnes, at der blandt de adspurgte i social forskningsinstituttets arbejdsmiljøundersøgelse kun fandtes 4%, som ville foretraekke at arbejde i 2eller 3-holdsskift, hvorimod 10% rent faktisk arbejdede under disse former. 31)
For example, among those asked in the National Institute of Social Research working environment survey there were only 4$ who preferred to work in double shifts or 3 shifts, whereas 10$ actually
Tilfredshed med arbejdstidens faktiske placering i forhold til andre aspekter ved arbejdssituationen findes belyst i socialforskningsinstituttets undersøgelse af teknikken og arbejderen.
Satisfaction with the actual organisation of the working hours in relation to other aspects of the work situation is elaborated on in the National Institute of Social Research survey of technology and the worker.
I undersøgelsen bad man de interviewede oplyse, hvilke 3 blandt 11 naevnte forhold i arbejdssituationen, som de henholdsvis var mest tilfredse og utilfredse med. De forhold, som der kunne vaelges mellem var 1) arbejdet selv, 2) lønnen, 3) arbejdstidens placering, 4) sikkerhed i ansaettelsen, 5) arbejdslederen, 6) øverste ledelse, 7) forholdet mellem arbejdskammeraterne, 8) muligheder for forfrem melse, 9) lokaleforhold, 10) kantine- og toiletforhold, samt 11) arbejdernes muligheder for indflydelse.
In the investigation the interviewees were asked to say which 3 out of 11 of the named aspects of the work situation gave the most satisfaction and which the least. The aspects they could choose from were (1) the work itself, (2) pay, (3) the organisation of the hours of work, (4) safety at work, (5) the supervisor, (6) the upper management, (7) the atmosphere among fellow workers, (8) promotion prospects, (9) condition of the place, (10) canteen and toilet facilities and (11) the workers' opportunity for influence.
Af undersøgelsens resul tater fremgik det blandt andet, at 44% naevnte spørgsmålet om arbejds tidens placering som vaerende ét af de mest tilfredsstillende aspekter ved deres arbejdsforhold, mens 23% naevnte det som vaerende ét af de mest utilfredsstillende.
The results of the survey show, that 44$ named the factor of the organisation of the hours of work as being one of the most satisfying aspects of their working conditions, while 23$ said it was one of the most unsatisfactory.
Dette ma i sig selv fortolkes saledes, at arbejdstidens placering er et meget vaesentligt aspekt ved ar bejdssituationen for de ansatte.
This must in itself be interpreted as showing that the organisation of the hours of work is an essential aspect of the work situation for the workers.
Yderligere fremgik det dog også af undersøgelsen, at det isaer var personer med skifteholdsarbejde, som gav udtryk for utilfredshed med arbejdstidens placering.
Moreover, it was seen also from the investigation that it was in particular persons with shiftwork who expressed dissatisfaction about the organisation of the hours of work.
Af de, der ikke arbejdede i holddrift, fremhaevede 11% dette aspekt som ét af de mest utilfredsstillende, hvorimod dette var tilfaeldet for 31%
Of those who did not work shifts, 11$ named this as giving least satisfaction, whereas the figure was 31$ for those working
­ 39 af de, der arbejdede i 2­holdsskift og for hele 49% af de, der havde 32 ) arbejde i 3­holdsskift.
32) a double shift and 49$ of those who had 3­shift work.
I socialforskningsinstituttets fabriksundersøgelse af 600 personer, som arbejdede i regelmaessigt 3­holdsskift, har man naermere ud­dybet spørgsmålet om, hvilke fordele og ulemper de ansatte oplevede ved skifteholdsarbejdet.
The National Institute of Social Research factory survey of 600 persons who regularly worked 3 shifts has studied more closely the question as to which advantages and disadvantages the employees had with shiftwork.
Af de adspurgte oplyste 45%, at der ikke var nogle fordele ved det, mens 13% omvendt oplyste, at der ikke var nogle ulemper.
Of those asked 45$ said that there were not any advantages with it, while 13$ said that there were no disadvantages.
De hyppigst fremhaevede fordele var, at skifte­holdsarbejdet gav en højere løn (27%) og at der fandtes mere frihed i dagtimerne (23%). De ulemper, som blev anført var bl.a. ødelagt familieliv (22%), dårlig søvn (21%), skiftende sove­ og spisetider
The most often named advantages were that shift­work gave higher pay (27$) and that it afforded more free time during the day (23$).
Kun 11% foreslog dog skiftehold helt afskaffet pa et sporgsmal om, o , o hvorledes ulemperne herved kunne afhjaelpes.
David Bunnage and Anders Rosdahl op. cit. 18), p.37 f, 47·
33% o Tog det for at fa arbejde ......... 22%
The answers to this question were as follows:33^ n 8 33 22 I3 7 7 2
Som det fremgår af svarene, har en meget stor del af de inter­viewede overgået til skiftehold for enten at fa nyt arbejde eller for at beholde deres hidtidige arbejde, mens naesten ingen direkte har givet udtryk for, at skiftende arbejdstider i sig selv ville medføre saerlige fordele.
As can be seen from the answers many of those interviewed went over to shiftwork either to get a new job or to keep their previous work, whilst almost no one expressly said that shiftwork in itself would bring particular advantages.
Mens maendene lidt hyppigere har skifteholdsarbejde, har kvinderne hyppigere permanent forskudt arbejdstid.
While the men have shiftwork a little more frequently, the women more frequently have permanent unsocial hours.
Andelen, som er beskaeftiget uden for almindelig arbejdstid er dog nogenlunde ens for de to køn.
The proportion employed outside normal working hours is however more or less identical for the two sexes.
Da flere blandt de erhvervsmaessigt beskaeftigede er maend, udgør disse hoved parten af det samlede antal personer med skifteholdsarbejde, nemlig 83%.
As many among those gainfully employed are men, these make up the majority of the total of all persons with shiftwork, namely 83$.
Af de, der er beskaeftiget ved permanent aften- og natarbejde, er derimod 69% kvinder.
Of those who are employed on permanent evening and night work, on the other hand, 69$ are women.
Arbe jdstidsplacering for maend og kvinder i frenisi illingsvirksomheder.
Organisation of the hours of work for men and women in manufacturing concerns.
Almindelig arbejdst id
Normal hours of work
Kilde: Socialforskningsinstituttets velfaerdsundersøgelse 1976.
Source: National Institute of Social Research Welfare survey 1976.
Blandt de ugifte lønmodtagere inden for fremstillingserhvervene havde 90% arbejde inden for almindelig dagtid, hvorimod dette var til faeldet for 85% af henholdsvis gifte og tidligere gifte. For de
Among unmarried wage earners in the manufacturing industries 90% had work in normal working hours, whereas the figure was 85$ for those married and previously married.
41 - ugifte gaelder det, at de i mindre omfang end de øvrige har permanent aften- eller natarbejde eller arbejde efter saerlig turnusordning, hvorimod de ikke i mindre omfang har arbejde ved 2- eller 3holdsskift.
- 55 - is true that they, to a lesser extent than the others, have permanent evening or night work or work according to particular rotation arrangements, against which they do not to a lesser extent have double shift or 3-shift work.
En formodning om, at ugifte hyppigere skulle vaere repraesenterede i gruppen af skifteholdsarbejdere, ma saledes afkraeftes savel for samtlige lønmodtagere som for de af dem, der er beskaeftigede i fremstillingserhvervene.
A supposition that unmarried persons would be more represented in the groups of shiftworkers must thus be invalidated both for all employed persons and for those who are employed in the manufacturing industries.
Da de fle ste af lønmodtagerne pa arbejdsmarkedet er gifte, udgør denne gruppe ligeledes det største antal af de personer, som har skifteholdsarbejde, nemlig 74%.
As most of the wage earners on the labour market are married this group likewise constitutes the largest number of those who have shiftwork, namely 74$·
Mens man ikke for samtlige lønmodtagere i hele landet finder naevnevaerdige forskelle med hensyn til forskudt arbejdstid blandt per soner i forskellige aldersgrupper, gør dette sig gaeldende blandt de beskaeftigede i fremstillingserhvervene.
Whilst there are not for all wage earners in the whole countryappreciable differences with regard to unsocial hours among persons of different age groups, this is true among those employed in the manufacturing industries.
Andelen, som normalt er beskaeftiget uden for almindelig arbejdstid er saledes sti gende fra de yngste aldersgrupper til gruppen af 40-50 arige, o og derefter faldende.
The proportion of those employed outside normal working hours rises from the youngest age group to the group of 40-50 year olds and then falls.
Som det fremgår af tabel 11 finder man dette mønster i aldersvariationen for savel 2holdsskift som for uregelmaessig arbejdstidsplacering efter saerligt skema eller turnusordning.
As can be seen from table 11, this pattern in age variation exists both for double shift working and for irregular organisations of the hours of work according to a special scheme or rotation arrangement.
Arbejde i 3holdsskift er dog forholdsvis meget udbredt blandt gruppen af lønmodtagere over 50 ar. Mens 7% i denne aldersgruppe havde arbejde i 3-holdsskift, gjorde dette sig kun gaeldende for 1% af de, der var under 30 ar.
Work in 3 shifts is, however, relatively more widespread among the groups of wage earners over 50.
En for klaring pa, at de aeldre lidt hyppigere end de yngre har ar bejde i 3holdsskift kan muligvis søges i, at lidt flere har en ringe erhvervsuddannelse og knap sa gunstige muligheder for at opretholde deres beskaeftigelse pa arbejdsmarkedet.
One explanation why the older group works in 3 shifts a little more frequently than the younger group can possibly be found in the fact that only a few have a limited vocational training and not so favourable opportunities to maintain their employment on the labour market.
En naermere analyse heraf kan dog ikke gennemføres pa det foreliggende grund lag.
A closer analysis of this cannot be carried out on the present basis.
Dels er det kun en meget lille del af samtlige lønmodtagere, som arbejder i skiftehold, dels er de forskelle, som findes i udbredelsen heraf mellem forskellige grupper, af meget beskeden størrelse.
Partly it is only a very small part of all wage earners who work shifts, partly differences in the spread among different groups are of very modest size.
Arbejdstidsplacering, fordelt efter alder.
Organisation of the hours of work. Breakdown according to age,
Lønmodtageres fødselsar
Year of birth of the wage earner
Udg. af Danmarks Statistik. København 1976.
Source: National Institute of Social Research welfare survey 1976.
31) Resultater fra Arbejdsmiljøundersøgelsen op.cit.
In corresponding surveys in 1962 and 1972 it was found that a good 13$ of workers in the joint area of the Danish Employers' Confederation (DA) and the 10 had unsocial hours.
København 1977.
(Shiftwork) Copenhagen 1977·
Arbejdsmiljøgruppen af 1972: Arbejdsmiljøundersøgelsen. Rapport nr. 2.
Arbejdsmiljøgruppen af 1972 (The working environment group of 1972): Arbejdsmiljøundersøgelsen.
Arbejdsstyrkeundersøgelsen 15. april 1975: Statistiske Efter retninger A. nr. 29.
Arbejdsstyrkeundersøgelsen (The labour force survey) 15th April, 1975: Statistike Efterretninger (Statistical Intelligence) A No. 29. Copenhagen 1976.
Bekendtgørelse 321 af 21. juni 1977.
Bekendtgørelse (Proclamation) 321 of 21st June, 1977·
Bolinder, Erik: Skifteholdsarbejde. LO informerer nr. 9.
(Shiftwork).
Dansk Arbejdsgiverforening og Landsorganisationen i Danmark: Faellesordning for arbejde i holddrift med hovedorganisationernes kommentarer. København 1977.
Dansk Arbejdsgiverforening og Landsorganisationen i Danmark (The Danish Employers' Confederation and the Danish Federation of Trade Unions.): Fællesordning for arbejde i holddrift med hovedorganisationernes kommentarer. (joint order for work in shifts and the main organisations' comments.)
Lov om almindelig arbejderbeskyttelse: Lov nr. 226 af 11. juni 1954,
Lov om almindelig arbejderbeskyttelse (Occupational Safety, Health and Welfare (General) Act): Act No. 226 of 11th June, 1954-
Lov om arbejdsmiljø: Lov nr. 681 af 23. december 1975.
Lov om arbejdsmiljø (Working Environment Act): Act No. 681 of 23rd December, 1975.
Lovbekendtgørelse 297 af 4. juli 1968.
Lovbekendtgørelse (Statutory Proclamation) 297 of 4th July, 1968.
Lovbekendtgørelse 298 af 4. juli 1968.
Lovbekendtgørelse 298 of 4th July, 1968.
Lønnings- og pensionsministeriets cirkulaere nr. 181 af 8. oktober 1971 om arbejdstidsregler m.m. for statens tjenestemaend.
(Ministry of Salaries and Pensions, circular No. 181 of 8th October, 1971, on rules concerning hours of work etc. for Civil Servants.)
Statistisk ti-arsoversigt 1977: Danmarks Statistik.
Statistik ti-årsoversigt 1977 (Statistical survey of the decade 1977): Danmarks Statistik. Copenhagen 1977·
let europæiske til forbedring af leve-og arbejdsvilkårene
IM*" or il riditions tu safety and health at the work place
SIKKERHED OG SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN
safety and health at the work place
Nærværende publikation er en del af en række, på Instituttets initiativ, iværksatte undersøgelser vedrørende de institutioner, der i de enkelte medlemslande er ansvarlige for gennemførelsen af lovgivningen inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, samt disse institutioners opbygning og virksomhed.
This volume is one of a series of surveys commissioned by the European Foundation in Dublin concerning "the structure and functioning of the institutions responsible for the implementation of legislation on safety and health protection at the work place in the nine member States.
Formålet med denne undersøgelse var at opnå den bedst mulige information vedrørende den gældende lovgivning, sikkerheds- og sundhedsproblemernes inddragelse i de kollektive forhandlinger, udøvelsen af forskellige kontrolforanstaltninger (kontrol med hensyn til lovgivningens gennemførelse, lægekontrol, teknisk kontrol) samt aktiviteter med henblik på fremme af forskning, uddannelse og information inden for området.
The purpose of these surveys was to obtain as much information as possible on current legislation, on the importance given to problems of safety and health in collective bargaining, on various monitoring functions ''such as the enforcement of health and safety laws, medical checks, and technical inspection) and on measures aimed at fostering awareness of health and safety problems (through research, training and information).
Undersøgelsen havde endvidere til formål at fremdrage de samfundsmæssige og kulturelle faktorer, som har bidraget til ændringerne i lov givningen og de for dens gennemførelse ansvarlige institutioner.
In addition, the research was aimed at identifying the socio-cultural factors which have contributed to changes in the institutions responsible for implementing the legislation and in the legislation itself.
Den i forbindelse med undersøgelsen anvendte fremgangsmade kan ind deles i to etaper:
The research was carried out in two stages :
Der blev udarbejdet en rapport i hver medlemsstat, enten af et forskningsinstitut eller af individuelle eksperter, som af Instituttet havde fået til opgave at foretage undersøgelsen;
1) A report was prepared in each member State either by a research institute or by individual experts to whom the Foundation had given the task of conducting the survey,
Alle rapporterne blev derefter vurderet af repræsentanter for regeringerne, arbejdsgiverne og arbejdstagerne, idet hver af disse tre grupper sammenlignede analysen indeholdt i rapporter ne med de respektive medlemmers erfaringer.
2) All the reports were then evaluated by representatives of Governments, employers and workers, each of these three groups comparing the analysis contained in the reports with the experience of its respective members.
Grupperne kom om nodvendigt med forslag til forbedring af situationen.
If appropriate, the groups made proposals aimed at improving the situation.
Denne metode afspejler Instituttets interesse i at fremme en særlig type af forskning, der kombinerer eksperternes holdning til problemet med praktiske erfaringer hos de personer, der beskæftiger sig med arbejdsvilkår.
This method reflects the Foundation's interest in promoting a type of research which combines the researchers' approach to the problem with the practical experience of people active in the field of working conditions.
et af Instituttet udarbejdet notat (et arbejdsdokument til brug ved evalueringsseminaret),
1) a synthesis written by the Foundation (this is a working document prepared for the evaluation seminar);
evalueringsrapporterne fra repræsentanterne for regeringerne, arbejdsgiverne og arbejdstagerne, som er udarbejdet på grundlag af arbejdsgruppemøder ved et seminar i Dublin 29. ­ 3°. marts 1979,­
2) the evaluation reports drawn up by the representatives of Governments, unions and employers, based on working group sessions during a seminar held in Dublin on 29 and 30 March 1979 ;
en undersøgelse vedrørende de institutioner, der er ansvarlige for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i Danmark, deres opbygning og virksomhed, og som er udført af Mogens Falk, Lisbeth Lollike, Henrik Elo Petersen.
3) a study prepared by Mogens Falk, Lisbeth Lollike and Henrik Elo Petersen on the structure and functioning of the institutions responsible for safety and health at the work place in Denmark.
Institutioner, som er interesseret i de andre nationale undersøgelser, der er til rådighed for tiden (på originalsproget eller i engelsk oversættelse), kan få disse tilsendt ved henvendelse til Det euro­pæiske Institut.
Those interested in the other national studies currently available (in the original language or in English translation) can obtain them from the Foundation.
Det europæiske Institut ønsker at understrege, at■institutterne og de individuelle eksperter, som har udarbejdet undersøgelsesrappor­terne, har eneansvar for de analyser og meninger, som er indeholdt i undersøgelsesrapporterne.
The European Foundation wishes to stress that the analyses and opinions contained in the study reports are the sole responsibility of the institutes or individual experts who compiled them.
Følgende to hovedtræk er de mest fremtrædende i vedlagte sammenfattede rapporter:
The following two main features stand out from the attached summarized reports :
1) Systemerne for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i Fællesskabets lande varierer meget m.h.t. lovgivningens art, forholdene vedr. ansvar og vederlag, udøvelsen af tilsyn og støtteaktiviteternes tilrettelæggelse (forskning, uddannelse og informationer).
1) The safety and health at work systems in the Community countries differ very widely with regard to the nature of legislation, the conditions regarding responsibility and compensation, the exercise of supervision and the organization of supporting activities (research, training and information).
Disse forskelle skyldes de mange varierende indflydelser, der har skabt systemerne, og står i sammenhæng med de vigtige aspekter af det kulturelle, sociale, økonomiske og politiske miljø, d.v.s. den politiske og administrative organisation (centraliserede, forbunds- eller decentraliserede stater), et mere eller mindre integreret syn på arbejdsmiljøets problemer, nationale traditioner, der påvirker udviklingen af den relevante lovgivning (størst betydning tillægges domspraksissystemet ,forholdene mellem loven og kollektive overenskomst forhandlinger), fagforeningstraditioner, økonomiske udviklinger, betydningen, der tillægges videnskabelig forskning, sans for sikkerheds- og sundhedsproblemer i samfundet i almindelighed, samt de direkte implicerede grupper o.s.v.
These differences are due to the variety of influences which have formed the systems, and are connected with important aspects of the cultural, social, economic and political environment, ie political and administrative organization (centralized, federal or decentralized states), a more or less integrated view of the problems of working conditions, national traditions affecting the development of the relevant social law (primary importance being given to case law or legislation, relations between the law and collective bargaining), union traditions, economic developments, the importance attached to scientific research, sensitivity to safety and health problems in society in general and in the circles directly involved, etc.
2) Ved siden af denne forskelligartethed er der takket være stadig større pres en almindelig tendens henimod bedre arbejderbeskyttelse, og der træffes talrige foranstaltninger som reaktion på disse pres.
2) Side by side with this diversity, there is a general trend due to increased pressure for better protection of workers, and numerous steps in response to these pressures.
Rapporterne nævner den stigende forståelse af sikkerheds problemerne.
The reports mention the increasing awareness of safety questions.
(f.eks. "Sundhed er ikke til salg", "Arbejdets menneskeliggørelse"), og stadig større persongrupper og samfundet i almindelighed koncentrerer deres opmærksomhed om disse problemer.
Slogans (eg "Health is not for sale"; "Humaniζation of work"), and the attention given to these problems in an increasing number of circles and in society in general.
Der er to aspekter m.h.t. foranstaltningerne, der er truffet specielt i indeværende tiår til forbedring af systemernes funktion: 1) De har talrige fælles træk m.h.t. deres målsætninger og teknikkerne, der anvendes til at opnå disse.
There are two aspects to the steps that have been taken, particularly during .the present decade, to improve the operation of the systems: l) They have numerous common features with regard to their objectives and the techniques used to obtain them.
2) De danner en del af en udvikling, der i nogle tilfælde er meget dybt rodfæstet og karakteriseret af nogle almindelige tendenser (forbedring af retsproceduren, risikoforsikring, intensiveret til syn og arbejdsgiveres og arbejdstageres medindflydelse).
2) They are part of a development which in some cases is very deep-rooted and is characterized by some general trends (the improvement of legal procedure, risk insurance, intensified supervision, and participation of employers and labour).
Formålet med dette notat er at anføre hovedtendenserne i forbindelse med pres og foranstaltninger inden for de tre domæner, der påvirker systemernes funktion, nemlig: lovgivningen vedr. sikkerhed og sund— ' hed ipå arbejdspladsen; forholdene med relation til ansvar og vederlag, samt udøvelsen af tilsyn og støtteaktiviteter.
The purpose of this memorandum is to set out the main trends of pressures and steps within three domains affecting the operation of the systems, namely: social law regarding safety and health at work; conditions relating to responsibility and compensation; and the exercise of supervision and supporting activities.
Lovgivning vedr. sikkerhed og sundhed på arbejdspladserne
I. Social law regarding safety and health at workplaces
For at kunne sætte følgende kommentarer i perspektiv, bør det huskes, at lovgivning med relation til arbejdet baseres på følgende to hovedkilder: statslige kilder (forfatning, love, forordninger og domspraksissystemet) samt erhvervsmæssige kilder (almindelig praksis og kollektive overenskomstforhandlinger).
In order to put the following remarks into perspective, it should be remembered that social law relating to work is based on the following two main sources: government sources (constitution, law, regulations and case law) and occupational sources (custom and collective bargaining).
Der hersker en tendens til at tillægge spørgsmål vedr. sikkerhed og sundhed større betydning i kollektive overens komstforhandlinger.
There is a tendency to give increased importance to questions of safety and health in collective bargaining.