natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse nye arbejdsmønstre studeres normalt fra et beskæftigelsessynspunkt (på hvilken måde bidrager de til at bekæmpe arbejdsløsheden?) og fra produktionsledelsens synspunkt (hvilken virkning har fleksible arbejdstider?).
These new working patterns are usually studied from the employment aspect (what is their contribution to combating unemployment?) and from that of production management (what effect has flexible working?).
Indholdet af det nylige, sammensatte værk, redigeret af Jean-Pierre JALLADE, L'Europe a temps partiel (Economica 1982) er et karakteristisk eksempel på denne fremgangsmåde.
The content of the recent composite work edited by Jean-Pierre JALLADE, L'Europe à temps partiel (Economica 1982) is characteristic of this approach.
I forskningen i arbejdslovgivning og i forholdet mellem arbejder og arbejdsgiver er man i stigende grad begyndt at behandle dette spørgsmål.
Increasingly, research on labour legislation or on the sociology of industrial relations is beginning to deal with this question.
Men dets indvirkning på fritiden et stadig et uudforsket område.
But its impact on free time is still virgin territory for research.
Undersøgelserne af LUND og LARSEN (1978) i Danmark og af JEHOEI-GIJBERS og SCEEPENS (Gedeelde arbeidgedeelde vreugt, 1981) i Holland er imidlertid værd at nævne.
Worthy of mention, however, are the study by LUND and LARSEN (1978) in Denmark and that by JEHOEL-GIJBERS and SCHEPENS (Gedeelde arbeid-gedeelde vreugt, 1981) in the Netherlands.
En hollandsk undersøgelse af kvinder på deltid (M. HELLENDOORN, 1982) viste, at den ekstra tid uden for arbejdspladsen næsten fuldstændig optages af huslige pligter, og at den overskydende fritid praktisk talt et uændret.
A survey carried out in the Netherlands among women working part-time (M. HELLENDOORN, 1982) showed that the extra time away from work is almost wholly taken up by domestic tasks, and that the remaining free time is virtually unchanged.
Den tid, der anvendes til huslige pligter, synes således i højere grad at afhænge af den samlede disponible tid uden for arbejdspladsen end af en fastsat tid til huslige opgaver.
Hence the time spent on domestic tasks appears to depend more on the total time available outside the workplace than on a fixed time occupied by the domestic tasks.
Den måde, hvorpå kvinder anvender deres fritid, påvirkes stadig af eksisterende sociale mønstre.
The use made by women of their free time is still influenced by existing social models.
Deltidsarbejde synes således snarere at fremme en genopståen af mønstret for en god husmoder, selv inden for rammerne af betalt arbejde, end at udvikle nye muligheder for fritidsanvendelse, såsom forfølgelse af fritidsinteresser og kulturelle interesser.
Hence part-time working tends rather to promote the reemergence of the model of the good housekeeper, even within the framework of paid employment, than to develop fresh opportunities for the use of free time, such as leisure or cultural pursuits.
Det kan også nævnes, at der i Storbritannien er påbegyndt et projekt, som er finansieret af Sports Council og Social Science Research Council under overskriften "Changing Patterns of Work and Leisure" (skiftende mønstre for arbejde og fritid), over følgerne for fritiden af
Mention may also be made of the initiation in Great Britain of a research project financed by the Sports Council and the Social Science Research Council (under the heading Changing Patterns of Work and Leisure) on the consequences for leisure of flexible working hours. The research, which is being carried out by a team from Liverpool University,
- 25 fleksibel arbejdstid. Forskningen, som udføres af en gruppe fra Liverpool University, vil dække et stort udvalg af mandlige og kvindelige specialarbejdere eller faglærte arbejdere i tekstilindustrien i Lancashire.
- 25 - will cover a large sample of male and female semi-skilled or skilled operatives in the Lancashire textile industry.
Det ligger i ordets betydning, at en arbejdstidsreduktion øger fritiden, og der foreligger en betydelig mængde litteratur herom, som er forfattet af fagforeningsfolk, økonomer eller virksomhedsledere.
By definition, a reduction in working time increases the amount of free time, and there is considerable literature on the subject written by trade unionists, economists or managers.
Og dog er der stadig ikke foretaget megen forskning i, hvilke konsekvenser en arbejdstidsreduktion ville have på fritidens indhold.
Yet on the whole little study has yet been undertaken regarding the consequences of a reduction in working hours on the content of free time.
Det vil i denne forbindelse være relevant at nævne, hvor tavs den litteratur om "fritidscivilisationens" komme, som brød frem i begyndelsen af 1960erne, er blevet (sml. for eksempel i Frankrig Les 40.000 heures af F0URASTIE eller Vers une civilisation des loisirs af J. DUMAZEDIER).
It is pertinent to mention in this connexion how muted has become the chorus of literature on the arrival of a "civilisation of leisure" which burst forth in the early 1960's (cf. for example in France Les 40 000 heures by FOURASTIE, or Vers une civilisation des loisirs by J. DUMAZEDIER).
Ikke desto mindre er der foretaget nogle studier af den måde, hvorpå arbejdstiden afkortes.
Nevertheless some studies have been made of the impact on free time of the way in which hours of work are shortened.
For eksempel offentliggjordes for nylig (1981) en undersøgelse af 4-dages ugen af D. LINHARDT fra C.N.A.M.'s arbejdssociologilaboratorium i Paris (1).
For example, a study on the four-day week was recently (1981) published by D. LINHARDT of the Sociology of Work laboratory of the C.N.A.M. in Paris (1).
I dette forskningsarbejde analyseres et begrænset eksperiment, indførelsen af 4-dages ugen i et lille juvelfirma, som hovedsagelig beskæftigede kvinder.
This piece of research analyzes a limited experiment, the introduction of the four-day working week into a small jewellery business employing mainly women.
Lønmodtagerne var fanatisk besluttet på at beholde "deres fredag" uanset ulemperne ved denne tidsfordeling, som de selv indså.
The wage-earners were fanatically determined to keep "their Friday", despite the disadvantages of this time distribution, which they themselves recognized.
Der er grundlag for her at gengive konklusionerne som værende en illustration af en praktisk talt enestående undersøgelse af et udvalg personer.
It is worth reproducing the conclusions here, as illustrating a virtually unique sampling operation.
- Imellem begyndelsen og slutningen af ugen foregår der en fysisk og mental slidproces, som ikke er uden indvirkning på
- Between the beginning and end of the week a process of physical and intellectual wear and tear takes place, which is not without its effects on the family atmosphere. The effects
- 26 - farailieatmosfæren. Virkningerne afviger i høj grad efter familieforholdene.
- 26 differ very much according to family circumstances.
Enlige vender op og ned på deres sædvanlige aktivttetsmønster (de søger omgående hvile og falder i søvn, sommetider uden at spise først).
Single people reverse their usual activity pattern (they immediately rest and fall asleep, sometimes without eating first).
Situationen bliver meget vanskelig for en moder med børn.
The situation becomes very difficult for mothers with families.
Pligterne tårner sig op omkring hende og trænger ind på hendes fysiologiske behov.
Tasks crowd upon her, encroaching on her physiological needs.
I nogle tilfælde hjælper manden til, men dette varierer meget og er sjældent nok til at forhindre en forringelse af styringen af husholdningen.
In some cases her husband gives some help, but this varies a great deal and seldom prevents a deterioration in the running of the household.
- Når der er en 3-dages weekend, eller: "når den lønarbejdende hustru bliver kvinden i hjemmet".
when there is a three-day weekend, or: "when the wageearning wife becomes the woman in the home".
Den ekstra dag, fredagen, anvendes uvægerligt på samme måde: "alle arbejdende hustruer bruger den til at komme til kræfter i, til indkøb og til huslige pligter".
Invariably the same use is made of the additional day, the Friday: "all working wives use it for recuperation, shopping and household duties".
Det har nogle uvelkomne konsekvenser at have en ekstra dag til rådighed.
Having an extra day at her disposal has some un welcome consequences.
"For det først betragter mændene det ikke længere som nødvendigt at hjælpe deres hustruer, når arbejdskravene ophører med at forårsage tidspres for dem."
"The first is that the men no longer see any need to help their wives when they cease to be pressed for time by the demands of work".
For det andet aner de pågældende kvinder ifølge undersøgelsens resultater ikke, hvordan de skal udfylde deres fredag med en fritidsaktivitet.
The second aspect, according to the survey findings, is that the women in question have no idea how to fill their Friday with a leisure occupation.
Dette rejser straks isolationsproblemet: fritiden kan ikke udnyttes fuldtud, medmindre den deles med andre.
This at once raises the problem of isolation: free time cannot be fully used unless it is shared.
Set ud fra dette synspunkt forekommer "de to overskydende dage", som er to dage, der udgøres af fritid, også at være to dage, hvor der ikke er noget af foretage sig, og hvor TV-apparatet indtager en fremtrædende plads.
From this point of view "the two remaining days" which are two days of free time, also appear as two days with nothing to do, in which the television holds an important place.
Alle disse temmelig pessimistiske konklusioner støder på en noget paradoksal holdning blandet de implicerede: de ønsker alle, at beholde "deres fredag" og grunden til denne tilknytning skal ikke findes i den måde, hvorpå tiden anvendes, men i den kendsgerning, at den tilbringes væk fra fabrikken.
All these rather pessimistic conclusions come up against a somewhat paradoxical attitude on the part of those concerned: they all want to keep "their Friday", and ultimately the reason for this attachment is to be sought not in the way in which it is spent but in the fact that it is spent away from the factory.
Fredagen betragtes primært som en ekstra dag væk fra fabrikken, hvor arbejdsvilkårene tilsyneladende ikke er særligt behagelige.
The Friday is seen primarily as an additional day away from the factory, in which the working conditions are apparently not particularly pleasant.
Ej heller har det noget at gøre med livskvaliteten i de fire arbejdsdage. Disse dage er en prøvelse, og der "leves" faktisk ikke i arbejdsugen.
Neither is it connected with the quality of life during the four working days; these are trying, and there is in effect no "life" during the working week.
Deres tilknytning til fredagen kan kun forklares ud fra den særlige fabrikskontekst."
Their attachment to the Friday is explicable only in the very special context of the factory".
Vi kan her også nævne udgivelserne af GROSSIN (1982) og BOYADJAN (1979), skønt de ikke er baseret på monografiske undersøgelser i marken.
Here we may also mention the publications by GROSSIN (1982) and BOYADJAN (1979), although they are not based on monographic field surveys.
Et vigtigt forskningsarbejde af W.P. KNULST, som blev udgivet i Holland så langt tilbage som i 1977, viste at én arbejdstids reduktion ikke medførte nogen mærkbar ændring i den måde, hvorpå fritiden anvendtes.
An important piece of research by W.P. KNULST, published in the Netherlands as long ago as 1977, showed that a reduction in working time did not bring about any noticeable changes in the way in which leisure time was used.
Hovedkonklusionen i denne omfattende undersøgelse, som dækkede et udvalg på 1300 hollændere, var følgende:
The main conclusions of this largescale survey covering a sample of 1,300 Dutch citizens, were as follows:
- Den mængde fritid, som folk med en hovedbeskæftigelse, har til rådighed i dagtimerne afviger ikke særlig meget mellem arbejde, der er industrielt, kommercielt, husligt eller studiemæssigt.
- The amount of free time enjoyed by people having a main occupation during the daytime does not differ greatly whether the work is industrial or commercial, domestic or study.
Den mest markante forskel i denne henseende vedrører gifte kvinder med udearbejde. Disse har mindre fritid end hjemmegående husmødre og mænd, der har arbejde.
The most pronounced difference in this respect concerns married women with a job outside the home; they have less free time than women who stay at home or men who work.
- De personer, hvis arbejde ligger uden for hjemmet, tilbringer en større del af deres fritid med aktiviteter uden for hjemmet.
- Individuals whose work lies outside the home spend a larger proportion of their free time in activities outside the home.
Det resultat bekræftes eftertrykkeligt, så snart kvinder med fuldtidsjob sammelignes med dem, der ikke arbejder uden for hjemmet, eller kun har deltidsarbejde.
This finding is strikingly confirmed as soon as women with a full-time job are compared with those who do not work outside the home, or only part-time.
Førstnævnte tilbringer, selv om de har børn, en større del af deres tid uden for hjemmet, og der er mere variation i deres aktiviteter.
The former, even if they have children, spend a larger part of their time outside the home and have a greater variety of activities.
Fritidsstrukturen for hjemmegående kvinder er meget fragmenteret.
The leisure structure of women who stay at home is very fragmented.
- Virkningerne af en reduktion af arbejdsugens længde på den måde, fritiden tilbringes på, varierer mellem kønnene.
- The effects of a reduction in the length of the working week on the way they spend their free time varies as between the sexes.
For mændenes vedkommende anvendes den herved indvundne tid til fritidsaktiviteter - der forsøges ikke nye aktiviteter, men bruges mere tid på eksisterende aktiviteter.
For men, most of the time thus gained is devoted to leisure activities - not in trying new ones but in spending more time on existing ones.
For kvindernes vedkommende opsluges det meste af den ekstra tid igen af husligt arbejde, og der forekommer ikke nogen ændring i fordelingen af sådant arbejde mellem kønnene.
For women, on the other hand, most of the extra time becomes once more absorbed by domestic work; and there is no change in the allocation of such work between the sexes.
I et forskningsarbejde, som i Italien er udført af L. GALLINO (1979) fra Torinos Sociologiske Institut analyseredes virkningerne af en arbejdstidsreduktion på den enkeltes forhold til samfundet.
A piece of research carried out in Italy by L. GALLINO (1979) of the Turin Institute of Sociology analysed the effects of a reduction in working time on the relation of the individual to society.
Hans hypoteses originalitet nødvendiggør her en kommentar.
The originality of his hypothesis calls for comment here.
Idet han anvendte resultaterne af forskning under sin egen ledelse i Torino-befolkningens tidsbudgetter, antydede GALLINO en teori om systemer af social identifikation, som er forbundet med strukturen i forholdet mellem fritid og arbejdstid.
Using the results of research carried out under his direction on time budgets of the population of Turin, GALLINO outlined a theory of systems of social identification linked to the structure of the relationships between free time and working time.
GALLINO hævdede, at en arbejdstidsreduktion resulterer i et progressivt tab af simpel social identifikation (centreret på familien og arbejdet) og i udviklingen af deltagelse i et større antal socialiseringspunkter, såsom skoler, et andet job, sportsforeninger og kulturelle foreninger, politiske grupper og fagforeningsgrupper, og så videre.
GALLINO held that a reduction in working time results in the progressive loss of simple social identification (centred on the family and work) and the development of participation in a larger number of socialization points such as school, a second job, sports and cultural associations, political and trade union groups and so on.
GALLINO fortsætter således på dette område et af hovedtemaerne i sit arbejde, som behandler samspillet mellem den enkelte og samfundet (se især Personalità e industrializzazione, Torino, 1968).
Thus in this field GALLINO continues one of the main themes in his work dealing with the interaction between the individual and society (see especially Personalità e industrializzazione, Turin, 1968).
For tiden findes der to former for arbejdsophør, som bør omtales, da de er så udbredte - arbejdsløshed og førtidspensionering.
At present there are two forms of the break with working life which merit attention because they are so widespread -unemployment and early retirement systems.
Man er begyndt at studere arbejdsløshedens patologi, men oftest fra et socialmedicinsk synspunkt.
A start has been made on studying the pathology of unemployment, but most frequently from a social medicine point of view.
Se for eksempel forskningsarbejderne af PONCIN (1981) i Belgien og LOUIS BENGENER i Frankrig (1981).
See for example the research studies of PONCIN (1981) in Belgium or LOUIS BENGENER in France (1981).
Der er også forsket i forbindelsen mellem arbejdsløshed og kriminalitet.
Research has also been done on the connexion between unemployment and delinquency.
I de seneste år er der imidlertid fremkommet en række værker, som behandler arbejdsløshedens virkning på fritidens struktur og indhold, først i Holland (KNULST 1978) og derefter i Storbritannien (SMITH/SIMPKINS 1980; RHODES, 1980; KELVIN, 1980).
In recent years, however, a number of works discussing the effects of unemployment on the structure and the content of free time have appeared, first in the Netherlands (KNULST 1978) then in Great Britain (SMITH/SIMPKINS 1980; RHODES, 1980; KELVIN, 1980).
I begge lande understreger forskerne, àt de arbejdsløse gør meget ringe brug af den fritid, der er påtvunget dem. Dens tristhed og tomhed forklares både ved begrænsede pengemidler og ved samfundets "misbilligelse" af arbejdsløshed.
In both countries the researchers emphasize that very poor use is made of their enforced leisure by the unemployed; its bleakness and emptiness are explained both by restricted finances and also by the social "disapproval" of unemployment.
Det positive image af "kreativ arbejdsløshed", som for ikke så længe siden fremførtes af Ivan ILLICH ligger langt fra de faktiske kendsgerninger.
The positive image of "creative unemployment" promoted not long ago by Ivan ILLICH is far from being a true representation of the facts.
Kloge hoveder i begge lande forsøger at finde et alternativ til arbejde som den eneste måde at opnå en indkomst og et fodfæste i samfundet på, i retning af en ny syntese mellem arbejde og fritid, men der er divergerende meninger, om præcist hvad alternativet bør være.
Thinkers in both countries are looking for an alternative to work as the sole means of obtaining an income and a foothold in society, along the lines of a new synthesis between work and leisure, but views differ as to precisely what the alternative should be.
I Holland går de ind for arbejdsdeling og en eliminering af adskillelsen mellem ideen om betalt og ikke betalt arbejde, idet de gør brug af ideen ora socialt orienteret frivilligt arbejde og fritid (Th. BECKERS, 1981).
Those in the Netherlands favour worksharing and the elimination of the demarcation between paid work and unpaid work, making use of the concept of socially oriented voluntary work and leisure (Th.
En britisk fremgangsmåde med hensyn til fritid (SMITH-SIMPKINS; RHODES) er at opstille en fritidspolitik, som blandt andet omfatter uddannelse. Der foregår imidlertid en livlig debat herom i landet.
In Great Britain leisure is approached (SMITH-SIMPKINS; RHODES) by way of defining a policy for leisure involving, among other things, education.
P. KELVIN har gjort brug af, hvad der, så vidt vi ved, er det eneste omfattende praktiske forskningsarbejde over emnet, nemlig projektet "Leisure and the Unemployed, 1980-1982" (Fritiden og de
P. KELVIN has made use of what, as far as we know, is the only piece of largescale field research on the subject, namely the project "Leisure and the Unemployed, 1980-1982" by the Sports Council/ S.S.R.C, in an endeavour to delineate both the scope and the
På lignende vis er fritiden for de pensionerede langt fra ensbetydende med veludfyldt tid, skønt den ses som en periode, der medfører nye muligheder, hvilket bekræftes i nogle forskningsprojekter i Storbritannien (S. PARKER, 1980; A. McGOLDRICK, 1982).
Similarly, leisure for those retired is far from being synonymous with time well filled, though it is perceived as a period bringing fresh opportunities, as is confirmed by some research projects carried out in Great Britain (S. PARKER, 1980; A. McGOLDRICK, 1982).
Regeringer og arbejdsmarkedets parter er ved at blive meget opmærksomme på dette forhold. Se for eksempel rapporten "Troisième age" ("Den tredje alder") i den 8.
Governments and the social partners are beginning to pay careful attention to this matter.
Virkningerne af tidsorganisation på samfundssystemet som helhed
Effects of the organization of time on the social system as a whole
2.3.1 Tidsorganisation og rumstrukturer
2.3.1 Organization of time and space structures
2.3.3 Samspillet mellem arbejdstidsplaner
2.3.3 How work schedules interact
Tidsorganisation er ikke en variabel, som er uafhængig af resten af samfundslivet.
The organization of time is not a variable independent of the rest of the life of society.
I 1960erne blev planlæggerne opmærksomme på betydningen af de sociale omkostninger i form af overbefolkning og trafikpropper, som skyldtes mangel på en rationaliseret "anvendelse af samfundets tid".
In the 1960's the planners became aware of the importance of social costs in the form of over crowding and congestion caused by the absence of a rationalized "use of social time".
Adskillige landes regeringer igangsatte derefter en lang række forskningsprojekter, som hovedsagelig havde at gøre med byplanlægning og transportinfrastrukturer.
Thenceforward governments in several countries set in train a series of research projects largely concerned with town planning and transport infrastructures.
Målet var at integrere samfærdselsudviklinger ind i tætbebyggede områder og at gøre noget ved mætningsfænomener.
Their aim was to integrate developments in communications into the complex of built-up space and to do something about saturation phenomena.
Efterhånden suppleredes (og ofte erstattedes på grund af nedgangen i boligbyggeriet) denne oprindelige planlægning med en mere "økonomisk" fremgangsmåde. Mens planlæggerne i 1950erne og 1960erne havde været mest optaget af for eksempel at rette deres programmer mod en eliminering af den værste trafiktæthed, har vægten siden oliekrisen i stigende grad været lagt på en mere effektiv udnyttelse af de eksisterende anlæg.
As time went on, this original planning approach was supplemented (and often substituted owing to the slowdown in construction of dwellings) by a more "economic" approach, whereas the main preoccupation of the planners of the 1950's and 1960's had been, for example, to beam their programmes on eliminating the worst of the traffic congestion, since the oil crisis the emphasis has increasingly switched to a more efficient use of existing plant.
Det var naturligt, at denne prioritetsændring først fandt sted i Frankrig, hvor planlægningen af landudnyttelse var mest ude af balance.
It was natural for this change of emphasis to take hold first in France, where the planning of land use was most out of balance.
Helt tilbage i 1974 blev der i Chalendar-rapporten stillet forslag vedrørende den sociale tidsorganisation (forskudte ferier og arbejdstider). I mange forsknings projekter er der gjort forsøg på at bestemme, hvor meget tid, energi og anlægskapacitet der går til spilde i Frankrig på grund af manglende fleksibilitet i de sociale rytmer (se for eksempel den omfattende litteraturliste på side 58-60 af rapporten om Frankrig).
Back in 1974 the Chalendar report made proposals regarding the social ordering of time (staggered holidays and working hours).