natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De igangværende bestræbelser på at sælge FSA er tilbøjelige til kun at være baseret på omkostninger og fordele og også på sundhedsforbedring.
Current efforts to market WHP tend to be confined to selling it on the basis of costs and benefits and also in relation to health improvement.
Det videnskabelige grundlag for disse markedsførings-argumenter er ikke helt klart.
The scientific basis for these marketing pitches is not entirely clear.
Det er ligeledes ikke klart, at det skulle være de bedst egnede markedføringsstrategier.
Equally, it is not clear that these are appropriate marketing strategies to take.
Mere generelt skal de personer, der markedsfører FSA, komme ind på sådanne emner som definition af FSA-produkter og -tjenester og de forskellige markedsføringsstrategier, som bliver nødvendige for forskellige dele af markedet.
More generally, those involved in marketing WHP need to address issues such as definition of the products and services of WHP and the different marketing strategies which will be needed for different segments of the market.
• Der findes for øjeblikket kun forholdsvis få bredt tilgængelige metoder og værktøjer til at gennemføre FSA.
• There are currently relatively few methods and few tools widely available for implementing WHP.
Denne situation er delvis opstået, fordi en stor del af FSA ledes af eksperter, og fordi man ikke har gjort sig bestræbelser på at udvikle værktøjer og metoder, som er lette at bruge.
This situation in part arises because much WHP is expert driven, and because the effort has not been expended to develop tools and methods which are readily usable.
Hvis FSA skal gøres virkeligt udbredt, da skal det iværksættes af ikke-fagfolk,
If WHP is to become truly widespread, it will need to be implemented by nonprofessionals, albeit with potential support from professionals.
Fremme af sundere arbejdspladser i Europa som eventuelt kan få støtte fra fagfolk.
Workplace Health Promotion in Europe which can be used by any person in the workplace, not just by health professionals.
Til trods for de fremskridt, der blev gjort i 1990'erne for at overbevise sundhedsmyndighederne om, at de skulle overveje FSA, har det taget længere tid at overbevise nogle af de mere magtfulde faggrupper.
• Despite the advances which have been made during the 1990's in convincing health agencies that they should consider WHP, there has been slower progress in convincing some of the more powerful professional groups.
Især skal arbejdsmedicinere og visse arbejdsmiljøteknikere stadig overbevises om, at FSA er en aktivitet, som de burde udøve.
Specifically, groups such as occupational physicians and some health and safety professionals remain to be convinced that WHP is an activity they should practice.
Opgaven med at overtale alle relevante faggrupper skal stadig gøres færdig.
The task of persuading all relevant professionals remains to be completed.
Et emne, som optager mange, er spørgsmålet om økonomiske omkostninger og fordele ved FSA.
• An issue of current concern to many is that of the economic costs and benefits of WHP.
Der er rigelige eksempler fra USA på de omkostninger og fordele, man har erfaringer med dér, men forskellene i finansieringen af sundhedsvæsenet gør det umuligt at omsætte disse data til europæiske forhold.
There is ample evidence from the US of the costs and benefits which operate there, but the difference in health care costs structures makes translation of these data to the European context impossible.
En undersøgelse af dette emne skal udføres i Europa.
Research on this issue needs to be conducted in the European context.
Der er stadig behov for at evaluere FSA-initiativer i forhold til en række dimensioner set i europæisk sammenhæng. Disse dimensioner omfatter de økonomiske omkostninger og fordele ved FSA og sundhedsvirkningerne af FSA.
• There is still a need for the evaluation of WHP initiatives along a number of dimensions within the European context.
Endvidere er der behov for at undersøge effektiviteten af de europæiske FSA-modeller, der i vidt omfang er udviklet i et filosofisk og praktisk perspektiv, hvor man ikke nødvendigvis har taget deres effektivitet eller gennemslagskraft i betragtning.
In addition, there is a need to study the effectiveness of European models of WHP, which have not necessarily taken into account their efficiency or effectiveness.
Til trods for de fremskridt, man har gjort i det igangværende projekt med hensyn til at fremme undervisning og uddannelse i FSA, er det stadig en udfordring at skulle formidle undervisningen for en lang række interesserede parter.
• In spite of the advances which the current project has made in relation to boosting education and training for WHP, there is still a challenge to be faced in relation to the dissemination of training for a wide range of interested parties.
Der skal navnlig udformes langt flere kurser for læger og sygeplejersker, for arbejdsmiljøspecialister og for ikke-specialister såsom virksomhedsledere, personalechefer og fagforeningsrepræsentanter. repræsentanter.
Specifically, much more training needs to be developed for physicians and nurses, for health and safety specialists, and also for nonspecialists such as management, human resource personnel and trade union representatives.
På politisk plan er der også en række udfordringer.
• At policy level, there are also a number of challenges to face.
For det første er der en udfordring for det offentlige sundhedsvæsen - i
An equal challenge faces policy makers in the occupational health field - to what extent
Udsigterne for udviklingen inden for fremme af sundere arbejdspladser hvilket omfang er det rede til at acceptere, at arbejdspladsen udgør et betydeligt forum for deres aktiviteter.
The prospects of development of workplace health promotion are they prepared to face the challenge of re-orienting occupational health services against the background of the decline in traditional workplace health hazards.
• Den FSA-fremgangsmåde, der er beskrevet i dette projekt, fremhæver behovet for integration, deltagelse og alsidighed.
• The approach to WHP outlined in this programme emphasises the need for integration, participation and comprehensiveness.
Desuden erkendes det, at der er enestående aspekter ved arbejdspladsrammerne, som ikke berører andre rammer for sundhedsfremme.
In addition, it recognises that there are unique aspects to the workplace setting which do not affect other health promotion settings.
Denne fremgangsmåde støttes ofte, men praktiseres sjældent af nationale og internationale instanser, som til overflod bruger mere traditionelle fremgangsmåder med baggrund i uddannelse og enkeltstående problemer.
This approach, while often endorsed by national and international agencies, is only rarely reflected in their practice, where more traditional approaches relying on education and on single issue approaches abound.
Det er stadig en stor udfordring at ændre prioriteringerne i sundhedsfremmeinstansernes politik på nationalt og internationalt plan.
It remains a major challenge to change the emphasis of the policy of the health promotion agencies at national and international level.
For at kunne kortlægge disse udfordringer er det nødvendigt at kortlægge de myndigheder, som kan tage dem op.
In identifying these challenges, it is necessary to identify what agencies might embrace them.
Forskningsfinansierende myndigheder spiller helt klart en rolle med hensyn til at indlede forskning i omkostninger og fordele ved FSA, oprette formidlingsmekanismer til meget små, små og mellemstore virksomheder samt udvikle og afprøve metoder og værktøjer til at støtte gennemførelsen af FSA.
There is a clear role for research funding agencies in relation to setting up research on costs and benefits of WHP, establishing delivery mechanisms to SMEs and micro-enterprises and the development and testing of methods and tools to support the implementation of WHP.
EU's nuværende politik på området har til formål at gøre det lettere at udveksle information med henblik på at opmuntre til god praksis.
Current EU policy in the area has the objective of facilitating information exchange with a view to encouraging good practice.
Der er imidlertid for øjeblikket mange lande, hvor der praktisk taget ikke findes en praksis for integreret og alsidig FSA.
However, there are currently many countries where the practice of integrated and comprehensive WHP is practically non-existent.
Mens årsagerne til denne situation er komplekse, er det også tydeligt, at informationsgivning formentligt ikke i nævneværdig grad vil ændre niveauet for FSA-aktiviteter i disse lande.
While the reasons for this situation are complex, it is also clear that the provision of information is unlikely to alter seriously the level of WHP activity in these countries.
EU skal spørge sig selv, hvad mere der kan gøres for at forøge aktiviteterne i de mindre aktive lande.
The EU needs to address itself to what more can be done to boost activity in the less active countries.
Nationale og internationale myndigheder med ansvar for FSA skal tage behørigt hensyn til de særlige kendetegn ved arbejdspladsen
National and international agencies with responsibility for WHP need to take due account of the peculiarities of the workplace as a setting in developing their policies.
Fremme af sundere arbejdspladser i Europa som en ramme for gennemførelsen af deres politik.
Workplace Health Promotion in Europe emanating from the health education tradition towards a more balanced and integrated approach.
Der er politiske spørgsmål, som regeringerne bør løse.
There are policy issues which governments might address.
Det vigtigste er muligvis spørgsmålet om ressourcer - generelt udgør de ressourcer, der afsættes til sundhedsfremme i almindelighed og til FSA i særdeleshed, en meget lille del af de samlede udgifter til sundhedsvæsenet.
Perhaps chief among these are the resources issues - in general, the resources devoted to health promotion generally and WHP specifically are a very small part of the overall health spend.
Et andet vigtigt spørgsmål drejer sig om fordelingen af omkostninger og fordele i forbindelse med helbredsspørgsmål i almindelighed og sygefravær i særdeleshed.
Another issue of importance concerns the distribution of costs and benefits related to health in general and sickness absenteeism in particular.
For øjeblikket dækker staten størstedelen af omkostningerne ved sådant fravær i europæiske lande.
Currently, most of the costs of such absences are borne by the State in Europe.
En omfordeling af nogle af disse udgifter ville i betydelig grad kunne øge omfanget af effektiv fremme af sundere arbejdspladser.
Redistribution of some of these costs could significantly boost the level of effective workplace health promotion.
Arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger skal være mere bevidste om mulighederne ved FSA til gavn for begge parter - for arbejdsgiverne er der en virkelig gevinst at hente, mens fagforeningerne har mulighed for ikke blot at forbedre deres medlemmers helbred, men også benytte FSA som et middel til at forbedre arbejdsvilkårene.
For employers organisations and trade unions, there is a need to be more aware of the potential of WHP to improve both of their interests - for employers, there are bottom-line benefits to be gained, while for trade unions there is the potential to not only to improve the health of their membership, but also to use WHP as a means of improving working conditions.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene , Dublin.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin.
Verdenssundhedsorganisationen WHO, København.
World Health Organisation, Copenhagen.
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg.
Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg.
Følgende arbejdsdokumenter kan også rekvireres fra Instituttet:
Also available as working papers from the Foundation:
Fremme af sundere arbejdspladser i Europa Resume af et projekt
Workplace Health Promotion in Europe Research Summary
Luxembourg; Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Leve- og Arbejdsvilkårene udført et EU-dækkende projekt om forskning i, udformning af en politik for og undervisning i fremme af sundere arbejdspladser.
ΑΪΪΤΪ: Improvement of Living and Working Conditions has led a Europe-wide programme of research, policy development and training for workplace health promotion.
Nyoprettede instanser og initiativer til fordel for sundhed på arbejdspladsen understreger behovet for omfattende og integrerede foranstaltninger, der inddrager alle interesserede og nødvendige parter.
New policies and services for health at work underline the need for comprehensive, integrated and participative measures.
Denne pjece er et resume af de vigtigste resultater af Instituttets arbejde.
This booklet summarizes key results from the Foundation's work.
EUROPÆISKE INSTITUT til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene
EUROPEAN FOUNDATION for the Improvement of Living and Working Conditions
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene blev oprettet ved Rådels forordning (EOF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions was established by Council regulation (EEC) no. 1365/75 of 26 may 1975.
Det har til opgave "at bidrage til planlægning og tilvejebringelse af bedre livs- og arbejdsvilkår gennem foranstaltninger til udvikling og udbredelse af viden, der skal fremme denne udvikling".
Its aim is "to contribute to the planning and establishment of better living and working conditions through action designed to increase and disseminate knowledge likely to assist this development."
Med dette for øje består Instituttets opgaver i på baggrund af praktisk erfaring "at udvikle og uddybe overvejelser om forbedring af livsmiljøet og arbejdsvilkårene på mellemlangt og langt sigt og at udfinde de faktorer, der kan udvirke ændringer".
With this aim in view the tasks of the Foundation are "to develop and pursue ideas on the medium and long term improvement of living and working conditions in the light of practical experience and to identify factors leading to change."
Finansieringen af Instituttet udgør en del af Europa-Kommissionens almindelige budget, og der træffes beslutning om de tildelte midler i den officielle budgetbehandlingsproces mellem Europa-Kommissionen. Ministerrådet og Europa-Parlamentet.
The Foundation's financing forms part of the general budget of the European Commission and the funds allocated to it are decided in the official budgetary process between the Commission, the Council of Ministers and the European Parliament.
Instituttet ledes af en bestyrelse, der er sammensat af repræsentanter for regeringerne, arbejdsgiversammenslutningerne og fagforeningerne i hver enkelt medlemsstat og tre repræsentanter fra Kommissionen.
The Foundation is managed by an Administrative Board comprising representatives of the governments, employers and trade unions of each Member State and three representatives of the services of the Commission.
Formanden og de tre næstformænd (der vælges årligt) udgør Bestyrelsens forretningsudvalg.
The chairperson and three vice-chairpersons (elected annually) form the Bureau of the Board.
Bestyrelsen holder mode to gange om året for at træffe politiske beslutninger, vedtage arbejdsprogrammet og stille forslag om udkast til budget.
The Board meets twice annually to decide policy, to adopt the work programme and to propose the draft budget.
På disse møder er der også observatorer fra Arbejdsgivernes Forbindelsesudvalg (CLE) og Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation.
These meetings are also attended by observers from the Employers' Liaison Committee (CLE) and the European Trade Union Confederation.
De tre hovedgrupper holder desuden hver især et årligt møde for at koordinere strategien.
The three main groups each have an annual meeting to coordinate strategy.
Et ekspertudvalg, der består af specialister på en række forskellige områder, og som udpeges af Ministerrådet, har til opgave at afgive udtalelser til Direktøren og Bestyrelsen inden for alle de områder, der falder ind under Instituttets kompentence.
A Committee of Experts, composed of specialists drawn from a variety of disciplines and appointed by the Council of Ministers, is responsible for advising the Director and the Administrative Board on all fields within the Foundation's competence.
Hvert fjerde år tager Instituttet sin strategi og retningslinjerne for forskningsprojekterne op til fornyet overvejelse og udarbejder efter konstruktive drøftelser sit løbende arbejdsprogram.
Every four years the Foundation reviews its strategy and the orientation to be given to its work and after widespread consultation prepares a rolling programme.
Hvert år udarbejdes der som en del af dette fireårige løbende program et årligt arbejdsprogram.
Each year, within the context of this Four year Rolling Programme, an annual Programme of Work is prepared.
Arbejdsprogrammerne er et resultat af udførlige drøftelser i og mellem grupperne i Instituttets bestyrelse og med Unionens institutioner.
The programmes are the outcome of detailed deliberations within and between the groups making up the Administrative Board of the Foundation as well as with the Institutions of the Union.
Der indgås kontrakter om projekterne og dele af arbejdsprogrammet med eksperter og specialister på de forskellige områder, hvilket forvaltes af Instituttets personale, og resultaterne evalueres af Bestyrelsen.
The projects and programmes contracted out to experts and specialists in the different areas are managed by Foundation staff and evaluated by the Administrative Board.
De "videnskabelige og tekniske oplysninger", som Instituttet skal videregive til fællesskabsinstitutionerne, er således et resultat af uafhængig forskning i hele Europa vedrørende prioriterede emner, der er defineret i fællesskab mellem arbejdsmarkedets parter, regeringerne og Kommissionen, og som Instituttet sammenfatter og videreudvikler.
Thus the "scientific information and technical data" which the Foundation is required by its regulation to forward to the Community institutions is the result of independent research across Europe on priority issues as defined jointly by the social partners, governments and the Commission, synthesized and developed by the Foundation.
Instituttets arbejde er offentligt og er tilgængeligt for alle interesserede.
The Foundation's work is in the public domain and available to all interested parties.
Forskningsresultaterne offentliggøres via en række publikationer og seminarer.
Research results are made known via a number of publication and seminar programmes.
Publikationerne udgives på Instituttets vegne af Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer og formidles gennem kontorets netværk af salgskontorer i hele Den Europæiske Union.
Publications are published for the Foundation by the Office for Official Publications of the European Communities and disseminated through the Office's network of sales agents across the European Union.
Forespørgsler bedes i første omgang rettet til Instituttets informationsafdeling:
Initial enquiries may be addressed to the Information Centre at the Foundation:
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene Wyattville Road Loughlinstown Co. Dublin Irland Tlf.:+353 1 204 31 00 Telefax: +353 1 282 64 56
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions Wyattville Road Loughlinstown Co. Dublin Ireland Tel.: (int.+ 353)1204 3100 Fax: (int. + 353) 1 282 64 56
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene blev oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions was established by Regulation (EEC) No. 1365/75 of the Council of Ministers.
Det hedder i forordningens artikel 2, at "1.
Article 2 of the Regulation states that "1.
Instituttet har til opgave at bidrage til planlægning og tilvejebringelse af bedre livs- og arbejdsvilkår gennem foranstaltninger til udvikling og udbredelse af viden, der skal fremme denne udvikling.
The aim of the Foundation shall be to contribute to the planning and establishment of better living and working conditions through action designed to increase and disseminate knowledge likely to assist this development.
Med dette for øje består Instituttets opgave i på baggrund af praktisk erfaring at udvikle og uddybe overvejelser om forbedring af livsmiljøet og arbejdsvilkårene på mellemlangt og langt sigt og at udfinde de faktorer, der kan udvirke ændringer.
With this aim in view, the tasks of the Foundation shall be to develop and to pursue ideas on the medium- and long-term improvement of living and working conditions in the light of practical experience and to identify factors leading to change.
Ved udførelsen af sine opgaver tager Instituttet hensyn til fællesskabspolitikken på disse områder og oplyser Fællesskabets institutioner om målsætninger og retningslinjer, der kan påtænkes, idet det navnlig videregiver dem videnskabelige og tekniske oplysninger. ' '
The Foundation shall take the relevant Community policies into account when carrying out its tasks. It shall advise the Community institutions onforeseeable objectives and guidelines by forwarding in particular scientific information and technical data. ' '
Ifølge artikel 13, i denne forordning skal Bestyrelsen hvert år vedtage en almindelig beretning om Instituttets virksomhed, økonomiske situation og fremtidsperspektiver.
The provisions of Article 13.1 of this Regulation require the Administrative Board to adopt a general report each year on the activities, financial situation and future guidelines of the European Foundation.
Denne beretning, som omhandler 1996, blev forelagt Bestyrelsen og godkendt på det 56. bestyrelsesmøde den 21. marts 1997.
The present report, covering 1996, was presented and adopted by the Administrative Board of the Foundation at its 56th meeting on 21st March, 1997.
I overensstemmelse med samme artikel i ovennævnte forordning vil denne beretning blive fremsendt til EU-institutionerne og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.
In conformity with Article 13.2 of the Regulation, this report will be distributed to the EC institutions and to the Economic and Social Committee.
© Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, 1997
© European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, 1997
ARBEJDSPROGRAMMET Kapitell: Social samhørighed
THE WORK PROGRAMME Chapter 1: Social Cohesion
Møder afholdt af og på Instituttet
Foundation Meetings
Internationale konferencer og møder, som medarbejdere fra Instituttet har deltaget i
International Conferences and Meetings attended by Foundation Staff
I 1996 gik Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene ind i slutfasen i det femte løbende arbejdsprogram.
In 1996 the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entered the final phase of its fifth rolling programme.
I dette arbejdsprograms fireårige forløb (1993-1996) ændrede den Europæiske Unions profil sig politisk, institutionelt, geografisk, socialt og økonomisk.
In the four-year span of that programme (1993-1996) the profile of the European Union changed politically, institutionally, geographically, socially and economically.
Instituttet evaluerede ligesom Unionens institutioner og organer sin rolle på baggrund af disse ændringer.
The Foundation, along with the Institutions and bodies of the Union, was evaluating its role in the light of these changes.
Instituttet afsluttede således i 1996 et arbejdsprogram, der blev formuleret i en tidligere sammenhæng, samtidig med at det gav sig selv mulighed for at bidrage til de nyere udfordringer, som det europæiske samfund står over for ved indgangen til det næste årtusind.
Thus 1996 saw the Foundation completing the implementation of a programme designed in a different context while positioning itself to contribute to the newer challenges facing European society as it enters the next millennium.