natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Heraf har 4­500 000 brugt det mindst én gang om ugen over en længere periode.
Of these, 4-500 000 have used it once a week or more over a period of time (see Graph 2).
I forbindelse med meldinger om skuffelse over ecstasys virkninger er der en stigende bekymring over spredningen af kokain i visse EU­medlemsstater.
Associated with reports of disenchantment with the effects of ecstasy is a growing concern about the spread of cocaine in some EU Member States.
Tilgængeligheden af kokain i kombination med stoffets »champagne­image« betyder, at kokain kan være på vej til at overtage ecstasys plads på de toneangivende ¡n­steder i nattelivet.
Availability, combined with its 'champagne' image, suggests that, in trend-setting nightspots, cocaine might be replacing ecstasy.
En beslutning vedtaget af Rådet og medlemsstaternes repræsentanter om forebyggelse af fritidsstofbrug [8] gav i 2002 et sammendrag af ovenstående punkter og anmodede medlemsstaterne om:
• consider the importance of interactive and well-targeted information and awareness strategies aimed at the public in general and young people in particular;
Den videnskabelig dokumentation for de langsigtede risici ved brug af MDMA er ikke fyldestgørende.
Other recreational drugs are also taken to boost confidence and energy or offer new experiences (4, 5, 7).
De politiske beslutningstagere er dog opmærksomme på eksemplet med rygning og den manglende evne til at protestere mod tobaksindustriens magtfulde interesser i forbindelse med risiciene ved cigaretter på lang sigt.
Surveys in a number of EU Member States consistently reveal that most recreational drug use is part of a balanced consumer lifestyle — and limited to a particular phase in a young person's life before work and family responsibilities take over.
Undersøgelser i en række EU­medlemsstater viser konsekvent, at størstedelen af fritidsstofbruget udgør en del af en balanceret forbrugerlivsstil — og er begrænset til en bestemt fase i unge menneskers liv, før arbejds­ og familieforpligtelser tager over.
Information is sometimes provided with personalised interventions at discotheques or raves, including peer approaches. Such interventions are usually well received, because the target group considers the providers to be well informed and socially acceptable.
Når det ikke længere er »skægt« ...
When it stops being 'fun'...
• at overveje betydningen af interaktive og målrettede informations­ og bevidstgørelsesstrategier, der rettes mod befolkningen i almindelighed og de unge i særdeleshed
• reduce the risks of recreational drug use;
På ethvert givet tidspunkt er der dog tilsyneladende en hård kerne af storbrugere. Disse personer betragtes ofte som folk, der flytter grænser og fremviser en rå og fysisk hedonisme ud fra et princip om, at det er »bedre at være tosset end trist«.
More immediate risks of recreational drug use include dehydration due to prolonged dancing in poorly-ventilated rooms, traffic and other accidents, the health risks of tablets taken and sold as ecstasy (but containing other psychoactive substances), and excessive drinking of alcohol.
• at give nem adgang til oplysninger, for eksempel via internettet
The key link between drugs and alcohol is highlighted by the higher rates of drug use among relatively affluent young people who go to dance clubs, pubs and bars and drink a lot of alcohol.
De mere umiddelbare risici forbundet med fritidsstofbrug omfatter dehydrering som følge af langvarig dans i dårligt ventilerede lokaler, trafik­ og andre ulykker, helbredsrisici fra tabletter, der tages og sælges som værende ecstasy (men som indeholder andre psykoaktive stoffer), samt overdreven indtagelse af alkohol.
• involve families and society in general in preventing such drug use, especially through youth organisations;
Den væsentligste begrundelse, folk angiver for at tage ecstasy, er at more sig, når de danser, og at have det skægt.
Chemical analysis of pills at events appeals to potential or actual consumers who wish to know more about the contents of drugs they intend to use.
Der bliver også taget andre stoffer for at få mere selvtillid og energi eller få nye oplevelser [4] [5] [7].
It also offers clients and professionals the opportunity for intensive discussion.
Alkohol er fortsat den psykoaktive substans, der finder hyppigst og mest udbredt anvendelse til fritidsbrug.
See the following web site (http://www.emcdda.org/ multimedia/ project_ reports/responses/ pill_testing_report.pdf) (2).
• at fremme alternative fritidsaktiviteter
Public perceptions about the health risks of recreational drug use are shaped mainly by the mass media, and ecstasy deaths have attracted considerable attention.
At dømme efter en undersøgelse af unge i nattelivsmiljøer i ni byer i EU [5] vil omkring 14 % af dem, der nogensinde har brugt
However, from a public health perspective, probably the main concern is the possibility of longterm impairment linked to regular or 'binge' use of amphetamine-type stimulants.
Offentlighedens opfattelse af helbredsrisici I forbindelse med fritidsstofbrug er hovedsageligt skabt af massemedierne, og dødsfald forårsaget af ecstasy har tiltrukket sig en hel del opmærksomhed.
However, at any one time, there appears to be a hard core of heavy recreational users. These are often portrayed as people who push boundaries and display a form of tough, physical, 'better to be mad than sad' hedonism.
Set fra den offentlige sundheds perspektiv er den største bekymring dog risikoen for langvarige svækkelser af helbredet som af regelmæssig brug eller periodevis
A survey of young people in nightlife settings in nine EU cities (5) suggests that around 14 % of those who have ever used ecstasy may, for a time, take it once a week or more (see Graph 2). During more intense,
• at reducere de risici, der er forbundet med fritidsstofbrug
• promote prevention programmes and communications strategies based on the particular needs of different target groups; and
Figur 1 — Langtidserfaring med brug af ecstasy
Graph 1 — Lifetime prevalence of ecstasy use
Kemisk analyse af piller i forbindelse med arrangementer appellerer til potentielle eller faktiske kunder, der ønsker at vide mere om indholdet i de stoffer, de har til hensigt at bruge.
A very small and generally unpredictable proportion of people are specifically vulnerable to sudden, acute health problems from a standard dose of a psychoactive drug.
Dette giver også brugere og fagfolk mulighed for intensiv diskussion. Flere oplysninger findes på ¡nternettet (http://www.emcdda.org/multimedia/ project_reports/responses/ pilLtesting_report.pdf) [2].
Socio-psychological problems are linked particularly to uninformed use of hallucinogenic drugs, regular or heavy use of psychoactive drugs and individual vulnerability.
Sociopsykologiske problemer forbindes især med uvidende brug af hallucinogener, regelmæssigt eller stort forbrug af psykoaktive stoffer samt individuel sårbarhed.
• continue efforts to curtail the supply and promotion of addictive substances to young people, and thus lower the demand.
Det Forenede Kongerige unge (1998)
Greece, young adults (1998)
NB: I undersøgelsen η = 100­986.
NB: in the targeted survey n = range 100-986.
Se årsberetningen om narkotikasituationen for de unge for kildedetaljer.
See the Annual report: 'Drug situation of young people' for source details.
De beslutninger, der er blevet vedtaget af Rådet under det spanske formandskab, samt de, der er kommet til i løbet af 2002 på opfordring af visse EU-medlemsstater og De Forenede Nationers Kommission for Narkotiske Stoffer, har været det politiske incitament til at udvikle tiltag, der er rettet mod forebyggelse af fritidsstofbrug på både regionalt og internationalt plan.
The resolutions adopted by the EU Council under the Spanish Presidency, as well as those taken in 2002, at the prompting of some EU Member States, by the Commission on Narcotic Drugs of the United Nations, have given the political impetus for developing action aimed at preventing recreational use of drugs both at regional and international levels.
EONN vil fortsætte med at udveksle oplysninger med medlemsstaterne om, hvordan stofferne bruges, samt om forbrugsmønstre og tiltag. Der er også en fælles aktion vedrørende syntetiske stoffer, hvor EONN spiller en central rolle.
Among intervention strategies adopted in the EU, the distribution of information material on drugs and related health, legal and emotional issues is the most preferred.
Blandt de interventionsstrategier, der er blevet vedtaget i EU, er den foretrukne metode distribution af informationsmateriale
However, untargeted distribution of information may give the
I Det Forenede Kongerige er de tilgængelige på internettet i form af officielle retningslinjer vedrørende »sikker dans«.
Similar guidelines exist in several EU countries, but their implementation by club owners and local authorities is still very irregular.
Retningslinjerne anbefaler uddannelse i førstehjælp for personalet, narkotikaovervågning og tidlig afsløring af
However, there are now initiatives to have a harmonised, EU-wide
Konklusioner Fritidsstofbrug — Strategiske overvejelser
Recreational drug use — policy considerations
< tofbrug i EU og de nuværende strategiske ι mere. De følgende betragtninger er af O) særlig interesse for de politiske beslutningstagere.
—h 3-U2 en cr use in the EU and current policy issues, and indicates further sources for those who wish to know more. The following considerations are of particular interest to policy-makers.
Det forholdsvis høje fritidsstofbrug kræver målre' forskning i brugsm
In turn, these demand targeted research into patterns and contexts of use, risk perception and responses.
" * ranstaltninger med henblik p° er — skadelige psykoaktive s
Recreational drug use — a key EU challenge tor Drugs and Drug Addiction
Underhold' begrænse α
Policies must aim to reduce risk
Politikkerne skal sigte på at reducere risiciene fifítkMrili»TiíTl'B < TsIi ssige tiltag I e ved stofI I rksættes a dhedssektorern' intensitet, man kunne forvente sig i den digitale tidsalder [1].
and ecstasy had spread throughout the EU with the speed and intensity you would expect in the digital age (1).
De fleste mennesker, der indtager psykoaktive stoffer i natklubmiljøet, gør dette for at »have det skægt«.
Attempts to control drug availability are not adequate responses for reducing risk.
I 1980'eme dukkede MDMA, almindeligt kendt som »ecstasy«, op i dele af Europa og begyndte at blive brugt i den dansemiljø-kultur, der kaldes »rave«, »acid house« eller »techno«.
In the 1980s, MDMA, widely known as 'ecstasy', appeared in parts of Europe and began to be used in the dance-scene culture known as 'rave', 'acid house' or 'techno'.
Et årti senere have dansemusik og ecstasy spredt sig ud over hele EU med en hastighed og
A decade later, dance music
Spredningen af fritidsstofbrug og af syntetiske stoffer i særdeleshed har givet anledning til international bekymring om passende politiske tiltag.
Reducing the risks run by the growing numbers of mainstream young people in the EU who consume such substances in such settings is a key concern of policy-makers at local, national and international levels.
En reducering af de risici, et stigende antal almindelige unge i EU løber ved at indtage sådanne stoffer i den slags miljøer, er et af de vigtigste hensyn blandt de politiske beslutningstagere på lokalt, nationalt og internationalt plan.
d individual Member States need to continue to have a high degree of co m exchange, with the close involvement of the EMCDDA, to maintain a cl
Vigtigste kilder
Key sources
Ved fritidsstofbrug menes i denne sammenhæng brug af psykoaktive stoffer med henblik på at »have det skægt« i natklubmiljøer.
Recreational drug use in this context is taken to mean the use of psychoactive substances to 'have fun' in nightlife settings.
Let adgang til stoffer i natklubmiljøet er en kritisk faktor, og med tanke på, at det ikke er lykkedes at reducere udbuddet, er innovative tiltag påkrævet.
Widespread availability of drugs for use in nightlife settings is a critical factor, and, in view of the failure to reduce the supply, innovative responses are required.
Sådanne tiltag bør i almindelighed fokusere på de risici, der er forbundet med stoffer i natklubmiljøet, og specifikt på de unge stofbrugere, der er mest udsatte for at udvikle akutte eller langvarige helbredsproblemer.
Such responses must focus in general on the risks associated with drugs in nightlife settings, and specifically on those young drug users who are most at risk of developing acute or longterm health problems.
Et blik på de væsentligste politiske spørgsmål
www.drug-prevention.de www.drugcom.de
[2] EONN's årsberetninger, 2001 og 2002.
[2] EMCDDA Annual Reports, 2001 and 2002.
Stofbruget blandt mennesker i natklubmiljøer er meget højere end i befolkningen som helhed og er særlig udbredt blandt relativt velhavende, udadvendte unge i byerne, og der ses en tydelig forbindelse mellem stoffer og alkohol.
Drug use among people in nightlife settings is much higher than in the general population and most prevalent among the relatively affluent outgoing urban youth, with a key link between drugs and alcohol.
Forbindelsen mellem fritidsbrug af psykoaktive stoffer og musik og natteliv er velkendt. I 1930'eme brugte jazzmusikere marihuana og kokain som fritidsstof.
The link between recreational psychoactive drug use and music and nightlife is well established.
Amfetaminer, hallucinogener og en række psykotropiske lægemidler blev tilføjet af rock and roll-fænomenet i 1960'erne og punkmiljøet i 1970'erne.
In the 1930s, underground jazz musicians used marijuana and cocaine recreationally.
Stofbrug i natklubmiljøer er tæt forbundet med de unges forbrugerlivsstil, og dette udnyttes af musik-, underholdnings- og alkoholindustrien samt andre industrier, hvis interesser er rettet mod de unge.
Drug use in nightlife settings is linked closely to young people's consumer lifestyles and this has been exploited by the music, entertainment, alcohol and other industries catering for young people.
»Fritidsstofbrug, navnlig brug af syntetiske stoffer, bliver mere og mere udbredt. Det bør
[8] Council of the European Union, Codrogue36, 7971/02, BXL, 15 April 2002.
På trods af mediernes fokusering på dødsfald i forbindelse med ecstasy er det største problem for den offentlige sundhed risikoen for langvarig svækkelse af helbredet som følge af regelmæssig eller en periodevist intensiv brug af stimulerende stoffer af amfetamintypen, såsom MDMA.
Despite the media's focus on ecstasy deaths, the greatest public health issue is the possibility of longterm impairment caused by regular or 'binge' use of amphetamine-type stimulants such as MDMA.
Tiltag rettet mod dem, der er udsat for risici i natklubmiljøerne, bør baseres på, hvordan man bedst kan styre de risici, der er forbundet med stofferne, ved at informere, navnlig om de uvisse risici på lang sigt.
Responses aimed at those at risk in nightlife settings should be based on how best to manage the risk of recreational drugs by supplying information, particularly on the uncertain longterm risks.
Simple, grundliggende regler for organiseringen af dansearrangementer anses i stadig stigende grad for at være den bedste måde at forebygge umiddelbar skade på.
The key role of simple, basic rules in the organisation of dance events is increasingly recognised as the best way of preventing immediate harm.
• * • bemærkes, at dem, der bruger disse stoffer, ikke hovedsageligt findes blandt de marginaliserede eller socialt underprivilegerede, men derimod blandt de unge, flittige, beskæftigede og relativt velhavende.
'Recreational drug use, especially of synthetic drugs, is increasingly common. Notably, those using them are not found predominantly among the marginalised or socially deprived but among the young, studious, employed and relatively affluent.
Disse tendenser er tilsyneladende opstået hurtigt på tværs af EU.«
Such trends appear to have been established rapidly across the EU.'
Handling på EU-plan til forebyggelse af fritidsstofbrug skrider hastigt frem, og EONN samarbejder med medlemsstaterne med henblik på at indsamle information om problemets udstrækning og mulige løsning.
Action at EU level to prevent the use of recreational drugs is gathering momentum and the EMCDDA is working with Member States to gather information on the extent of and responses to the problem.
OFFICIEL UDGIVER: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer €■ Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, 2002 ADMINISTRERENDE DIREKTØR: Georges Estievenart REDAKTØRER: Joelle Vanderauwera, John Wright FORFATTER: Deborah Olszewski, Gregor Burkhart BIDRAGSYDERE: Margareta Nilson, Alain Wallon GRAFISK DESIGN: Dutton Memfield, Det Forenede Kongenge Printed in Italy
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communities © European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2002 EXECUTIVE DIRECTOR: Georges Estieuenart EDITORS: Joëlle Vanderauwera, John Wright AUTHOR: Deborah Olszewski, Gregor Burkhart CONTRIBUTORS: Magareta Nilson, Alain Wallon GRAPHIC CONCEPTION: Dutton Merrifield, UK Printed in Italy
Fokus på narkotika er en række strategidokumenter, som udgives af Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN) i Lissabon.
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), Lisbon.
Strategidokumenterne udgives seks gange om året på Den Europæiske Unions 11 officielle sprog plus norsk.
The briefings are published six times a year in the 11 working languages of the European Union plus Norwegian.
Alt må gengives under forudsætning af kildeangivelse.
Any item may be reproduced, provided the source is acknowledged.
Ønsker De et gratis abonnement, kan vi kontaktes via e-post: info@emcdda.org.
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail (info@emcdda.org).
Udgivelse hver anden måned fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug www.emcdda.eu.int
Bimonthly briefing of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction www.emcdda.eu.int
Behandling af stofmisbrugere i fængslerne — et kritisk område indenfor sundhedsfremme og kriminalitetsforebyggelse
Treating drug users in prison — a critical area for health promotion and crime reduction policy
Det skønnes, at mindst halvdelen af de356000 indsatte i EU’s fængsler harerfaringer med stofbrug[1], og at mange af specifikt udpeget som en vigtig målgruppefor efterspørgselsbegrænsende tiltag.
Estimates suggest that at least half the EU’s356000 prison population has a druguse history[1] and many of those enteringprison have a severe drug problem.
narkotikastrategier vedtaget i Tyskland,Irland, Italien, Finland og Det Forenede Kongerige understreges ligeledesbetydningen af, at indsatte stofbrugeretilbydes mulighed for behandling ogresocialisering.
Prisondoes not necessarily stop the use of drugs,neither does it necessarily address thetherapeutic needs of problem drug users.Relatively high rates of HIV, hepatitis,tuberculosis and other infections associatedwith drug use are also found among theprison population.
På europæisk plan har Europarådet[3] og EUgjort en indsats for at tage hånd omfængselsindsatte stofmisbrugeressundhedsplejeproblemer.
For many prisoners, areturn to dependent drug use and regularoffending on release is a far too commonoutcome.
»En meget stor del af demennesker, der har det størstestofmisbrug og de alvorligsteafhængighedsproblemer, sidderi vores fængsler.
‘A high proportion of thosewith the most serious drug useand addiction problems are tobe found in prisons.
Dertil kommer, at der blandt de indsatte ifængslerne er relativ høj forekomst af hiv,hepatitis, tuberkulose og andre infektioner,der følger i kølvandet på et stofmisbrug. For alt for mange indsatte betyder det, at deefter løsladelsen vender tilbage til et liv medafhængighed af narkotika og hyppigkriminalitet.
All prisonadministrations need to designresponses that cope with thechallenges this presents, andthat make the most of theopportunity to intervene in thecycle of drug addiction andcrime.’
04[4] pålægger således medlemsstaterne ativærksætte forebyggende foranstaltninger modstofmisbrug i fængsler samt indføre faciliteterfor indsatte narkomaner.
The EU strategyon drugs 2000–04[4] requires Member States to implement preventive measuresfor drug use in prison as well as providefacilities for addicted prisoners.
Af den efterfølgendeeuropæiske handlingsplan fremgår det, at EU’s medlemsstater bør intensivere»bestræbelserne på at iværksættenarkotikaforebyggelse og behandlingstilbudsamt foranstaltninger til begrænsning afsundhedsskader under afsoning og efterløsladelse«.
Thesubsequent EU action plan specifies that EU Member States should ‘intensify theirefforts to provide drug-prevention andtreatment services and, whereappropriate, measures to reduce healthrelated damages in prisons and onrelease from prison’.
Mike Trace Formand for EMCDDA’s bestyrelse
Mike Trace, Chairman EMCDDA Management Board
I en deklaration omvejledende principper for en begrænsning afefterspørgslen efter narkotika (Declaration onthe Guiding Principles of Drug Demand Reduction), der blev vedtaget af FN’s
In the national drug strategies of Belgium,Spain, France, Portugal and Sweden, anexplicit commitment is made to makinghealthcare opportunities available toprisoners similar to those found outside
(Stofmisbrug i fængsler behandles som etsærskilt emne i Narkotikaovervågningscentrets Årsberetning om Narkotikasituationen i Den Europæiske Union og Norge).
(Drug use in prison is the subject of aspecial section in the EMCDDA’S 2002Annual report on the state of the drugsproblem in the European Union).
Et blik på de strategiske nøglespørgsmål
Key policy issues at a glance
1.Det er en kendsgerning, at en uforholdsmæssig stor andel afde indsatte i fængslerne har erfaring med stoffer,stofproblemer eller injektionsmisbrug.
1.It is known that a disproportionate number of prisonershave histories of drug use, drug problems or druginjection.
Få lande kontrollererrutinemæssigt stofmisbruget i fængslerne, tidens tendenser ersvære at måle, og der er ringe forståelse for de forskelligemisbrugsmønstre i befolkningens undergrupper.
Few countries routinely monitor drug use inprison; trends in time are difficult to assess and differencesin patterns of use among sub-populations remain poorlyunderstood.
4.Der er en relativ høj forekomst af hiv- og hepatitisinfektionerblandt de indsatte i fængslerne.
4.There is a relatively high rate of HIV and hepatitisinfection among prisoners.
Der er derfor en risiko for, atde indsatte pådrager sig disse sygdomme i fængslet, og at desmitter andre efter deres løsladelse.
Prisoners may therefore be atrisk of contracting these diseases in prison and ofspreading them on their release.
Der foreligger beviser for,at tiltag på sundhedsområdet i fængslerne kan være effektive,og de kan derfor medvirke til at forbedre densundhedsmæssige tilstand for de indsatte, men også forbefolkningen som helhed.
Evidence exists showingthat public-health interventions in prison can be effectiveand therefore have an impact on the well-being of bothprisoners and the wider community.
2.Ligesom der ikke findes en enkelt løsning på samfundetsnarkotikaproblemer, findes der heller ikke en enkelt løsning pånarkotikaproblemet i fængslerne.
2.Just as no single model exists of how to respond to drugproblems in the community, no single model will beappropriate to drug users in prison.
5.På trods af at de fleste EU-medlemslande i deresnarkotikastrategier anerkender, at behandlingsmulighederne ifængslerne skal være lige så gode sombehandlingsmulighederne uden for fængslerne, er dette megetsjældent tilfældet i praksis.
5.Despite a general recognition in EU Member States´ drugstrategies that the availability of care inside should equalthat outside prison, in practice this is seldom the case.
I mange fængsler er der kunmeget begrænsede tilbud til stofmisbrugere, skønt der dogfindes eksempler på god praksis.
In many prisons the availability of services for drug usersis extremely limited, although examples of good practicedo exist.