natgillin/translations-raw huggingface dataset:
at give en vurdering af det arbejdsskema, der fungerede på det tidspunkt b.
give an assessment of the roster being run at that time; b.
at give udtryk for, hvilket af arbejdsskemaerne A(5­5), B(4­3) eLler CÍ2­2) de foretrak.
express a preference for one of the rosters A(5-5), B(4-3) or
Da de pågældende to afdelinger hver arbejdede efter såveL forsøgsarbejds­ skema A som forsøgsarbejdsskema C resulterede denne måling i fire vurde­ ringer: procespersonale offsitespers.
Since the two departments concerned each ran both the experimental roster A, and the experimental roster C, this measurement yielded four assessments :
Derefter diskuteres det, om man foretrækker (en af) de tre ovennævnte arbejdsplaner.
(very) neither
Arbejdsskema A : Procesafdelingen
Shift A
0 I ALT
Total
Tabel 7 s Procesafdelingen : tilfredshed med arbejdsplanen (i %)(5­5 systemet), fordelt på skift (N = 50)
55 system, broken down by shift (N = 50)
Af tabellen fremgår det, at arbejdsskemaet for størstedelen bedømmes som god elLer yderst god.
It can be seen from the table that for the most part the roster is rated good or very good.
Der er kun meningsforskelle i forbindelse med skift
Only in shifts Β and E do opinions diverge, but here too the number of those satisfied preponderates.
Β og E, men her er der også overvægt af folk, der er tiLfredse.
This assessment of the roster in the Process Department is related to: i.
Denne vur­ dering af arbejdsskemaet i procesafdelingen hænger sammen med: alder : ældre ansatte har tendens tiL at give en noget mere neutral bedømmeLse π i træthed og problemer med at sove : jo færre kLager der er på dette felt, jo mere positiv er bedømmeLsen
age : older employees tend towards a rather more neutral assessment ; ii. tiredness and sleep problems: the fewer the complaints in this area, the more favourable is the assessment; iii. family life: those who experience more problems in family life adopt a more neutral or even unfavourable attitude; iv. isolation: those who experience few, if any, feelings of isolation are unanimous in assessing the roster as (very) good.
TV isolation : de som kun oplever få, om overhovedet nogen, følelse af isolation vurderer enstemmigt arbejdsskemaet som Xyderst) godt
The assessment of the 55 roster by the Offsites Department is reproduced in Table 8.
(yderst) god skift
(very) good nor bad bad
Det kan konstateres, at meningerne vedr. arbejdsskema A i offsites­afdelin­ gen er ret divergerende.
Opinions concerning roster A in the Offsites Department are found to be fairly divergent.
På et skift er man hovedsagelig tilfredse (skift A),
In one shift satisfaction predominates (shift A); in another group there are a relatively large number of dissatisfied persons (shift E); while in the other shifts the assessment is mostly neutral.
Offsites­ afdelingens vurdering af arbejdsskemaet hænger sammen med: civiIstand
Assessment of the roster in the Offsites Department is related to : i.
: ansatte der er gift indtager i de fleste tilfæLde en neutral holdning. Ansatte der ikke er gift giver i de fleste til­ fælde en positiv bedømmelse
: married employees mostly adopt a neutral attitude; unmarried employees for the most part give a favourable assessment; ii.
11 familielivet : jo færre probLemer der er i familien, jo mere posi­ tivt vurderes arbejdsskemaet
family life : the fewer the problems experienced in family life, the more favourably is the roster assessed.
Arbejdsskema C : procesafdelingen
Roster_Cj_ _Pr_oce^s_Department
(yderst) hverken god
(very) nor bad bad
0 I ALT
0 Total
Tabel 9 : Procesafdelingen : tilfredshed med arbejdsplanen (i %) (2­2 systemet), fordeLt på skift (N = 63)
Table 9 : Roster satisfaction (%) of the Process Department with the
Tabellen viser, at meningerne om arbejdsskemaet er ret forskellige på de forskellige skift. Der er imidlertid fLest neutrale og positive bedømmel­ ser.
It can be seen from the table that opinions on the roster differ quite considerably as between the various shifts.
Π 1 problemer med at sove, når der arbejdes på natholdet : jo mere positiv vurderingen af arbejdsplanen er, jo færre problemer er der generelt inden for dette område
age of children living at home : the shiftworkers with older children living at home are generally less favourable; ii. tiredness complaints : those employees who have more tiredness complaints are less favourable in their assessment of the roster; iii. sleep problems when working the night shift : the more favourable the assessment of the roster, the fewer are the problems,generally speaking, experienced in this area; iv. isolation
IV isolation : jo mere man føler sig isoLeret, jo mindre positiv er bedømmelsen
: the greater the feelings of isolation, the less favourable is the assessment.
De ansatte i offsites­afdelingen vurderede 2­2 arbejdsplanen som føLger:
The 22 roster was assessed by the employees of the Offsites Department as follows :
I modsætning til procesafdeLingen kan man se, at de ansatte i offsites­ afdeLingen næsten enstemmigt giver en positiv bedømmelse af 2­2 arbejds­ skemaet. Bortset fra mindre variationer var 92% positivt indstiLlet eller neutrale.
In contrast with the Process Department, the employees of the Offsites
Denne afdelings vurdering af arbejdsplanen er påvirket af: hjemmeboende børns alder : de, der har større hjemmeboende børn, er generelt mindre positivt indstillet tilfredshed med forskningen : de, der siger at arbejdsplanen er
Assessment of the roster in this department is influenced by : i.
11 god, er mere tilfredse med forskningen som sådan problemer med at sove, når der arbejdes på natholdet : i modsætning
age of children living at home : those who have older children living at home are generally less favourable; ii. satisfaction with the research : those who pronounce the roster good are more satisfied with the research as such; iii. sleep problems when working the night shift : here, in contrast with the Process Department, it is mainly people with many sleep complaints who show a (slight) tendency towards a favourable assessment of the roster.
(lidt) tendens til at give en positiv bedømmelse af arbejdsplanen
11 gives a condensed survey of the assessments of the experimental rosters as described above.
Af disse resultater kan der udledes to konklusioner.
Two conclusions can be drawn from these findings.
For det første kan man faktisk ikke sige, at sammenhængen mellem bedømmelsen af arbejdsskemaerne og de andre variable fremgår fuldstændig klart af det detaljerede spørgeskema.
In the first place, the connection between the assessment of the rosters and other variables cannot really be said to be absolutely clear from the CQ.
Anciennitet, antal år arbejdet i kontinuerlig drift, transporttid og lønmæssig indplacering har praktisk talt ingen indflydelse på tiIfredshedsniveauet. På den anden side set er der en (svag) tendens til, at man er mere tilfredse med 5­5 systemet blandt folk som: i i i iii iv kun har få problemer i familien har flere større hjemmeboende børn er ugifte er i den yngre aldersgruppe
Length of service, time spent on continuous shiftwork, travelling time and job grade have virtually no influence on the degree of satisfaction.
For det andet synes vurderingen af arbejdsskemaerne at hænge sammen med en tidsmæssig virkning: den første forsøgsarbejdsplan vurderes (langt) mere positivt end den anden.
In the second place, assessment of the rosters seems to be associated with a time effect: the first experimental roster is assessed (far) more favourably than the second.
Nedenstående tabel kan sammenholdes med oplysnin­gerne fra ovenstående tabel: måling 3 * eksperimentalfasen måling 2
The following table may be compared with the data from the preceding table :
Måling 1
Measurement j Measurement Measurement i
Tabel 12 : Oversigt over arbejdsplanerne, som bruges efter hinanden i begge afdelinger
Table 12 : Survey of the rosters run sequentially by both departments
5­5 systemet vurderes højest i procesafdelingen, mens offsites­afdelingen bedømmer 2­2 systemet mere positivt.
The 55 roster has the best rating in the Process Department, whereas the 22 roster is more favourably assessed by the Offsites Department.
De foretrukne blandt de forskellige arbejdsplaner
Preferences for the various rosters
I det detaljerede spørgeskema blev deltagerne bedt om at give udtryk for, hvilken af arbejdsplanerne de foretrak, d.v.s. A (5­5), Β (4­3) eller C (2­2).
In the CQ the participants were asked to express their preference for one of the rosters, ie A (5-5), Β (4-3) or C (2-2).
Tabel 13 viser, hvad hver afdeling foretrak.
Table 13 shows what this preference proved to be for each department.
Tabel 13 : Svarpersoner for hver afdeling (i %), som foretrak enten arbejdsplan
Table 13 : Percentage of participants per department who showed a preference for Roster Α, Β or C in the second (May) and third (December) measurements
For det første viser den, at valget af bestemte arbejdsplaner kan ændre sig i løbet af tiden.
The first is that preference for specific rosters may change in the course of time.
Dette er illustreret i det samlede resultat: der er tendens til at man i højere grad vælger arbejdsplan A og C, og i mindre grad vælger arbejdsplan B. For det andet påvirker selve det at man eksperimenterer med arbejdsplaner valget. Dette illustreres, hvis man sammenligner tabel 13 med tabel 12.
This is brought out by the total scores: preference for rosters A and C tends upwards, and preference for roster Β downwards.
I proceafdelingen stiger antallet af dem, der foretrækker 2­2 systemet fra 13% til 48% på det tidspunkt, hvor forsøget med denne arbejds­ plan udføres.
An illustration of this is provided by a comparison of Table 13 with the preceding table.
Det samme mønster kan iagttages hos offsites­personalet med
In the Process
5­5 arbejdsplanen: før dette arbejdsskema blev ført ud i praksis var der 10 der foretrak det.
Department, preference for the 22 roster rises from 13% to 48% at the time of experimentation with this roster.
Da det var blevet vedtaget var der 26% der valgte det.
The same pattern is observed in Offsites with the 55 roster: before the latter was put into operation it was preferred by 10%; after it had been adopted, by 26%.
Alt dette tjener til at understrege et vigtigt element i modværdimodellen, nemlig at man i forbindelse med valg af arbejdsskemaer skal lave eksperi­ menter for at få noget erfaring og således blive i stand til at træffe εη mere velovervejet afgørelse.
All this underlines an important idea in the countervalue model, ie that when choosing rosters experiments need to be conducted in order to acquire experience and thus arrive at a more considered decision.
Kogle af resultaterne af stikprøverne
Some samp_ling_data_
­ 96 ­ personerne på hvert skift fra procesafdelingen og offsitesafdelingen vil­ kårligt udvalgt ti lat deltags i dagbogsstudiet.
As will be made clear in the following chapter, half the number of persons per Process and Offsites shift were selected at random to take part in the diary studies.
Den anden halvdel blev bedt om at deltage i DSS­undersøgelsen.
The other half were asked to participate in the QSE study.
D.v.s. at ca. 46 fra proceafdelingen og ca. 38 fra offsitesafdelingen tilhørte den potentielle undersøgelsesgruppe,
This meant that about 46 Process and about 38 Offsites operators belonged to the potential study group.
Den gruppe, der faktisk samarbejdede i underundersøgelsen, var betydeligt mindre.
The group that actually co-operated in the sub-study was significantly smaller.
Nedenstående tabel giver et overblik over svarene fordelt på afde­ ling og periode.
In the table below a survey is given of the response by department and by period.
maj december udsendt returneret
Returned
% udsendt returneret
Returned
Tabel 14 : Besvarelser på det detaljerede spørgeskema vedr. stress fordelt på periode og afdeling
Table 14 : Response to the QSE by period and by department
Deltagerne skulle udfylde DSS ca. 10 gange i løbet af en måned (se afsnit 5.2), og antallet af dage er derfor betydeligt større end antallet af deltagere.
The participants had to complete the QSE about ten times in a period of one month (see Section 5.2), so that the number of days obtained is considerably larger than the number of participants.
(N.B.: Ikke helt 10 gange så mange, da det ikke var hver svarperson der skrev noget ned hver dag).
(NB: Not fully ten times the number, because not every respondent made an entry for every day.)
Gennemsnitsalderen i de forskellige deltagergrupper såvel som den gennemsnit­ lige anciennitet var meget ens (alderen svingede mellem 34 til 37 og ancien­ niteten fra 10 til 11 år).
The average age of the various groups of participants, and also the average length of service, showed a large measure of similarity (age ranging from 34 to 37, and length of serivce from 10 to 11 years).
For at kunne konstatere hvilken indvirkning holddriftsformen og rotations­ hastigheden (2­2 i forhold til 5­5) havde på den subjektive oplevelse af stress udtog man en ikke­selektiν understikprøve af den samlede gruppe. Den­ ne gruppe omfattede 48 personer.
In order to determine the effects of the shift situation and the speed of rotation (2-2 as against 55) on the subjectively experienced work stress, a non-selective sub-sample was taken from the total group of respondents.
Disse personers fordeling på de forskellige skift er beskrevet nedenfor.
The distribution of these persons over the various shift situations is described below.
For det første gives der et overblik over gennemsnitsresultaterne af spør­ geskemaundersøgelsen vedr. stress (hvor dage betegnes "eksempler") for hvert skift (målingen foretages ved skiftets afslutning). Endvidere sondres der
First of all, an overview is given of the average QSE scores (in which days are construed as "cases") for each shift situation (measurement at end of shift).
- mellem oplysninger vedr. 22 systemet og oplysninger vedr. 55 systemet (se figur 11).
In addition, a distinction is made between the data relating to the 22 roster and those relating to the 55 roster (see
1M : første morgenskift
: first morning shift
1N : første natskift o.s.v.
: first night shift etc
1E : første eftermiddagsskift o.s.v.
: first afternoon shift etc
Figur 11 : Gennemsnitsscore i DSS for hvert skift i turnusforløbet i hvert system (målingerne fra maj og december er sammensat)
Figure 11: Average QSE scores for each shift situation in the roster cycle for each system
Ud fra disse resultater kan man indledningsvis konkludere, at det gennemsnit lige stressniveau pr. turnusforløb i 22 systemet ligger væsentligt under det tilsvarende niveau i 55 systemet.
An initial conclusion which can be drawn on the basis of these results is that, per cycle, the average feelings of stress under the 22 system are substantially below the corresponding level for the 55 system.
Man kan endvidere se, at arbejdsstresset svinger fra skift til skift, og hvad angår det samlede mønster er udsvinget det samme for begge forsøgsarbejdsskemaer.
It can further be noted that the work stress varies for each shift situation and does so, as regards the overall pattern, in the same way for both experimental rosters.
Der er mest stress på natholdet og mindst på eftermiddagsholdet.
The stress is heaviest when working the night shift and lightest when working the afternoon shift.
I forbindelse med 22 systemet kan det konstateres, at den subjektive stress-
Under the 22 system the subjectively experienced stress is seen to diminish as early as the second night shift worked.
Det kan måske have noget at gøre med, at dette allerede er "det sidste" natskift.
This may have to do with the fact that this is already the "last" night shift.
Det samme gør sig ikke gældende, når der arbejdes på morgenskiftet, som også ofte opleves som belastende.
The same phenomenon does not occur when working the morning shift, which is frequently also experienced as stressful.
Forklaringen kan muligvis ligge i, at folk, netop fordi der kun er tale om to morgenskift, går meget lidt tidligere i seng om aftenen før disse skift. (Andre forskningsresultater har også vist dette).
A possible explanation is that, precisely because there are only two morning shifts involved, people go to bed very little earlier on the evening before these shifts.
Der blev gennemført en mere detaljeret analyse af den subjektive stressfor nemmelse i henseende til alle nummer 2 skiftene (nat, morgen og eftermid dag) i både 22 og 55 systemet.
A more detailed analysis of the subjectively experienced stress was carried out in respect of all the second shifts (night, morning and afternoon) under both the 22 and the 55 systems.
Formålet var her nøjagtigt at fastslå, hvorledes stressniveauet påvirkes af det pågældende skift, rotationshastig heden og skiftets længde.
The aim here was to determine accurately how the work stress is influenced by the shift situation, the speed of rotation and the duration of a shift.
Man valgte kun det andet skift, til dels ud fra mere praktiske betragtninger.
The second shift alone was chosen, partly from considerations of a more practical nature.
Det var f.eks. umuligt at gennemføre spørge skemaundersøgelsen i begyndelsen og afslutningen af hvert skift.
Circumstances rendered it impossible, for instance, to conduct the QSE at the beginning and end of every shift.
Der var også mere teoretiske betragtninger der spillede en rolle: hvis der var no gen forskel på 22 systemet og 55 systemet, var der større chance for, at de ville forekomme i løbet af det andet skift fremfor i løbet af det første, hvor alle lige havde haft en hvileperiode.
More theoretical considerations also played a part: should there be any differences between the 22 and the 55 roster, the chance is greater that they will appear during the second shift than during the first, when everyone has just had a rest period.
Den mere detaljerede analyse om fattede en flerdimensionel variansanalyse af oplysningerne indhentet fra understikprøvegruppen, der er nævnt i det foregående afsnit. På hvert skift
The more detailed analysis took the form of a multivariate variance analysis of the data from the sub-sample mentioned in the preceding section.
(i alt seks) udvalgte man otte personer vilkårligt.
For each shift situation (six in all) eight persons were designated arbitrarily.
Bilag 12 indeholder flest re detaljer vedr. analysen.
For more details concerning the analysis the reader is referred to Annex
Resultaterne er beskrevet i nedenstående.
The results are described below.
Figur 12:gennemsnitsscoren for DSS i begyndelsen og afslutningen af det an det skift i 22 systemet og 55 systemet.
In Figure 12 are presented the average QSE scores at the beginning and end of the second shift under the 22 system and the 55 system.
periode med skifte holdsarbejde morgenskift eftermiddagsskift natskift
A morning shift afternoon shift night shift
Figur 12 : Gennemsnitsscore for DSS i begyndelsen (B) og i slutningen (E) af det andet skift i 22 systemet ( - - - ) og 55 systemet ( ), hvor oplysningerne fra målingerne i maj og december er kombineret
Figure 12: Average QSE scores at the beginning (B) and end (E) of the second shift under the 22 system (- - -) and the 55 system ( ), with the data from the May and December measurements combined.
Heraf ses det, at der fra det ene skift til det andet er en række hovedvirk ninger.
There are seen to be a number of main effects as between the various shift situations.
For det første spiller rotationshastigheden en betydelig rolle.
In the first place the speed of rotation plays a role of considerable significance.
Sam menlignet med 55 systemet opleves der i mindre grad stress i forbindelse med
In comparison with the 55 system, fewer feelings of stress are experienced under the 22 system.
Natskiftet er det mest belastende, herefter kommer morgenskiftet, mens eftermiddagsskiftet giver anledning til de færreste klager.
The night shift is found to be the most stressful, followed by the morning shift, while the afternoon shift gives rise to the fewest complaints.
Skiftets længde - dette er en tredie faktor - giver også anledning til en hovedvirkning.
The duration of the shift - and this is a third factor - also produces a main effect.
Man føler sig specielt mere stresset på morgen- og natskiftet i takt med at skiftet skrider frem.
In particular, on the morning and night shifts feelings of stress increase as the spell of duty on the shift proceeds.
Konkluderende kan man gøre følgende iagttagelse.
By way of conclusion, the following observation may be made.
De oplysninger, der frem lægges i dette kapitel, drejer sig kun om et, omend ikke ubetydeligt aspekt, af skifteholdsarbejderes velbefindende.
The data presented in this chapter concern only one, albeit not insignificant, aspect of the well-being of shiftworkers.
Vurderet ud fra dette aspekt er 22 systemet imidlertid bedre end 55 systemet.
Judged from this aspect, however, the 22 system is given a better rating in comparison with the
Resultaterne indhentet ved hjælp af skifteholdsarbejdernes dagbog
The results obtained from the diary kept by the shiftworkers
Nogle oplysninger fra stikprøveundersøgelsen
12j¡í_ Some_sampi i_ng_ dat_a
Halvdelen af personerne på hvert skift i procesafdelingen og offsitesafdelin gen blev vilkårligt udvalgt til at deltage i dagbogsundersøgelserne.
Half the number of persons per Process and Offsites shift were selected at random to take part in the diary studies.
Ved afslutningen af eksperimentalperioderne april/maj og november/december
At the end of the experimental periods April/May and November/December
1982 fik i alt 46 ansatte fra procesafdelingen og 38 fra offsitesafdelingen udleveret dagbogen og skulle udfylde den i et bestemt tidsrum.
1982, a total of 46 Process and 38 Offsites operators were given the diary to fill in for a certain time.
De medarbej dere, der arbejdede efter det hurtige rotationssystem, førte dagbogen et helt turnusforløb på ti dage.
People working the fast-rotation roster kept the diary for a full cycle of 10 days.
De, der arbejdede efter det langsomme rota tionssystem, førte dagbogen i halvdelen af det 25 dages turnusforløb.
Those working the slow-rotation roster completed the diary for half the 25-day cycle.
I denne forbindelse blev sidstnævnte inddelt i to grupper. Første gruppe førte dagbogen de første 13 dage af forløbet, og den anden halvdel i de sidste 13 dage (der var en dags overlapning).
For this purpose the latter group was divided into two; one half kept the diary for the first 13 days of the cycle, and the other half for the last 13 days of the cycle
På denne måde indsamledes oplysninger om alle de dage, der udgjorde et turnusforløb.
In this way information was collected on all the days making up a cycle.
I maj måned hav de forskergruppen modtaget 38 dagbøger (af de 84 de havde udsendt) i ud fyldt stand.
In May the Research Team had 38 diaries returned to them (out of the 84 issued), duly completed.
Heraf var 23 fra procesafdelingen og 15 fra offsitesafdelingen.
Of these, 23 were from Process and 15
Det giver en svarprocent på 45%.
This amounts to a 45% response.
I november/december blev 37 dagbøger re turneret i udfyldt stand: i dette tilfælde kom 20 fra procesafdelingen og
In November/December 37 diaries were returned completed; in this case 20 were from Process and
17 fra offsitesafdelingen (svarprocent 44).
17 from Offsites (44% response).
- 101 - anvendes om dagen på aktiviteter, som udgangspunkt for beregningerne og sammenligningerne.
In the diary analyses the average time per day devoted to activities will invariably be taken as the starting-point for the calculations and comparisons.
Det vil sige, at vi fra hver operatør fik oplysninger om 10 - 13 dage pr. dagbog. Disse dage vil blive behandlet som selvstændige eksempler.
This means we received from each operator data for 10-13 days per diary.
De beregnede værdier repræsenterer således værdier fordelt på dage.
The calculated values thus represent values averaged over days.
Svarene fordelt på dage ("eksempler") er illustreret på tabel 15.
The response in days ("cases") is found in Table 15.
maj december udsendt returneret % udsendt returneret. % proces dagbøger
May Issued Returned %
23 287 15 148 38 435 dage
44 42 days