natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Da statslige indskud ikke er medtaget, udgør kortfristede og langfristede finansielle aktiver ikke 100 pct. Veden fortolkning af disse tal skal der tages højde for, at både kortfristede og langfristede indskud indgår i kortfristede finansielle aktiver.6) Langfristede finansielle aktiver omfatter langfristede gældsinstrumenter, andele i investeringsforeninger ekskl. andele i pengemarkedsforeninger, børsnoterede aktiver samt forsikrings- og pensionsprodukter.
Owing to the exclusion of central government deposits, shortterm and longterm financial investment donot add up to 100%. When interpreting these figures, it should be kept in mind that both shortterm and longterm deposits are includedin shortterm financial investment.6) Longterm financial investment includes longterm debt securities, mutual fund shares excluding money market fund shares, quotedshares and insurance and pension products.
ikkefinansielle selskabers gældsstiftelse medført, at sektorens gæld som andel af BNP har været stort set stabil i de seneste år (se figur A iboks 3).
These developmentsmirror a very favourable cost of debt financingand a relatively high cost of equity financing.
I 2. halvår var den årlige vækst ide ikkefinansielle selskabers gældsstiftelse derimod stort set stabil. Alt i alt har udviklingen i de
5 The nonfinancial sector comprises households (including non-profit organisations serving households), non-financialcorporations and general government.
I modsætning til den forholdsvis robuste vækst igældsstiftelsen var den årlige vækst i børsnoterede aktier udstedt af ikkefinansielle selskaberafdæmpet i 2003.
during 2003 (see Table 3). In particular, the annual growth rate of debt financing is estimated to have increased to 5¾% in the fourth quarter of 2003, whereas that of
UDVIKLINGEN I DEN ØKONOMISKE SITUATION FOR EUROOMRÅDETS HUSHOLDNINGER OG IKKE-FINANSIELLE SELSKABER
DEVELOPMENTS IN THE FINANCIAL POSITION OF EURO AREA HOUSEHOLDS AND NON-FINANCIALCORPORATIONS
Mellem midten af 1990'erne og 2000 steg gældsætningen i euroområdets ikkefinansielle privatesektor betydeligt, hvilket medførte forholdsvis høje gældskvoter især med hensyn til ikkefinansielle selskaber.
Between the mid-1990s and 2000 the indebtedness of the euro area private nonfinancial sectorincreased substantially, leading to relatively high debt-to-GDP ratios, particularly in the case ofnon-financial corporations.
Figur A viser denne udvikling.
Chart A illustrates these developments.
Som det fremgår af figur B, havde de ikkefinansielle selskaber et stigende behov for ekstern finansiering i anden halvdel af 1990'erne, da deres nettolåntagning eller finansieringsgab (dvs. gabet mellem virksomhedernes bruttoopsparing plus kapitaloverførsler og bruttokapitaludgifter)forøgedes.
As can be seen from Chart B below, nonfinancial corporations had a rising need for externalfinance in the second half of the 1990s as their net borrowing or financing gap (i.e. the gapbetween firms’ income – gross saving plus capital transfers – and gross capital expenditure)increased.
De ikkefinansielle selskabers finansieringsbehov steg også på grund af betydelige nettokøb af finansielle aktiver som følge af den kraftige aktivitet inden for fusioner og virksomhedsovertagelser i den pågældende periode.
In addition, nonfinancial corporations’ financing needs rose on account of large netpurchases of financial assets as a consequence of the buoyant merger and acquisition activityover that period.
Efterfølgende skabte de ikkefinansielle selskabers forværrede økonomiske situation i forbindelse med mindre gunstige økonomiske forhold og forholdpå de finansielle markeder bekymring om denne sektors sårbarhed.
Subsequently, the deterioration of their financial position in conjunction witha less favourable economic and financial market environment raised some concerns about thevulnerability of the nonfinancial corporate sector.
Dog skal rentebyrden også tages i betragtning, når den nuværende gælds holdbarhed vurderes.
However, when assessing the sustainabilityof current debt levels, the interest payment burden also needs to be taken into account.
Som følge af den markante oglangvarige nedgang i gældsstiftelsesomkostningerne i 1990'erne har de ikkefinansielle selskabersrentebetalinger i forhold til BNP faktisk været stort set stabile siden 1996.
In fact,owing to the significant and sustained decline in the cost of debt financing over the 1990s, nonfinancial corporations’ interest payments in relation to GDP have remained broadly stable since1996.
Siden 2001 har de ikkefinansielle selskaber justeret deres balancer for gradvis at mindske de finansielle balanceproblemer. Omstrukturering og omkostningsbesparende foranstaltninger samt
Since 2001 nonfinancial corporations have adjusted their balance sheets in order to graduallyreduce financial imbalances.
(I pct. af BNP)
(as percentages of GDP)
Kilde: ECB.Anm.: Gæld defineres som summen af lån og gældsinstrumenterog pensionskassereserver, hvad angår ikkefinansielle selskaber.Data for 4. kvartal 2003 er skønnet på grundlag af transaktionerrapporteret i penge- og bankstatistik samt i statistik over værdipapirudstedelse.
The netlending/borrowing positionisdefined as gross saving plus capital transfers minus gross capitalexpenditure. Data for 2003 were not available at the date ofpublication.
Sammenlignet med årsdata er de kvartalsvise gældskvoter en dellavere, primært fordi lån fra den ikkefinansielle sektor og bankeruden for euroområdet ikke indgår.
Source: ECB.Notes: Debt refers to the sum of loans and debt securities andpension fund reserves in the case of nonfinancial corporations.Data for the last quarter of 2003 have been estimated on thebasis of transactions reported in money and banking statisticsand in securities issues statistics.Compared with the annual data, quarterly debt-to-GDP ratiosare somewhat lower, mainly because loans granted by the nonfinancial sector and by banks outsidethe euro area are notincluded.
Se også figur 4 i artiklen "Balanceudviklingen i den private sektor i euroområdet og USA" i Månedsoversigten for februar 2004.
For a comparison with annual figures, see Chart 4 inthe article entitled “Developments in private sector balancesheets in the euro area and the United States” in the February2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
fald i både reale og finansielle investeringer har medført aftagende vækst i finansiering og et gradvist opsving i genereringen af interne midler.
both real and financial investments have resulted in a decline in the growth of financing and agradual rebound in the generation of internal funds.
Derfor aftog finansieringsgabet for euroområdetsikke-finansielle selskaber gradvist fra 3,5 pct. af BNP i 2000 til 0,8 pct. i 2002 og skønnes at haveværet stort set stabilt i 2003.
As a consequence, the financing gap of euroarea nonfinancial corporations gradually declined from a level of 3.5% of GDP in 2000 to 0.8%in 2002, and is estimated to have remained broadly stable in 2003.
Samtidig er væksten i gældskvoten aftaget siden 2001 og har på detseneste stabiliseret sig.
At the same time, the debt-to-GDP ratio grew at a slower pace from 2001 onwards, and has stabilised more recently.
Når der i størst muligt omfang tages højde for regnskabsmæssige forskelle, lå gældsætningen i euroområdets ikkefinansielle selskaber i 2003 stort set på niveau med USAog under niveauet i Storbritannien og Japan.
Takingdue account, to the extent possible, of accounting differences, the level of indebtedness of euroarea nonfinancial corporations in 2003 was broadly similar to that of the United States andbelow that of the United Kingdom and Japan.1
Euroområdets ikkefinansielle selskabers økonomiske situation er generelt blevet forbedret siden2001.
Since 2001 there has been an overall improvement in the financial position of euro area nonfinancial corporations.
Det afspejles også i den mere positive opfattelse af risiciene i denne sektor fra slutningenaf 2002, der kom til udtryk i den betydelige indsnævring af erhvervsobligationsrentespændene.Dog kan der stadig være brug for en yderligere indsats for at øge rentabiliteten og forbedre balancerne i visse erhvervssektorer.
This is also reflected in the more positive perception of risks in thissector from the end of 2002 onwards, as illustrated by the significant decline in corporate bondspreads. Nevertheless, additional efforts to increase profitability and to improve balance sheetpositions may still be needed in some corporate sectors.
Med hensyn til euroområdets husholdningers økonomiske situation er gældsætningen steget uafbrudt siden anden halvdel af 1990'erne, hvilket især afspejler kraftig vækst i boliginvesteringerne.Gunstige finansieringsforhold som følge af et betydeligt fald i realkreditrenten stimulerede efterspørgslen efter boliglån og medførte kraftige stigninger i boligpriserne i nogle eurolande.
With regard to the financial position of euro area households, their indebtedness has risencontinuously since the second half of the 1990s, reflecting, in particular, strong growth inhousing investment. Favourable financing conditions resulting from a considerable decline inmortgage interest rates fuelled the demand for housing loans and supported strong rises inhouse prices in some euro area countries.
Udviklingen i boligpriserne medførte samtidig et behov for større lån til boligkøb samt formuegevinsterog øget værdi af den stillede sikkerhed.
At the same time, developments in house pricesbolstered the need for larger loans to purchase a house, while also resulting in wealth gains andhigher collateral values.
Uanset den stigende tendens i husholdningernes gældskvote var husholdningernes rentebyrde i pct. af BNP stadig under niveauet i begyndelsen af1990'erne som følge af det kraftige fald i omkostningerne ved gældsstiftelse.
Notwithstanding the upward trend in household debt ratios, the interestpayment burden on households measured as a percentage of GDP remained below the levelsobserved in the early 1990s because of the strong decline in the cost of debt financing.
Desuden viser ensammenligning af gældskvoterne i større industrialiserede lande, at euroområdets husholdningerer betydeligt mindre forgældede end husholdningerne i USA, Storbritannien og Japan.1
Inaddition, comparing household debt ratios across major industrialised countries, euro areahouseholds are significantly less indebted than households in the United States, the United Kingdom and Japan.1
Som følge af et opsving i husholdningernes opsparingskvote siden 2001 på baggrund af stor økonomisk usikkerhed (især med hensyn til beskæftigelsen) steg euroområdets husholdningers nettoudlån.
Owing to a recovery in the household saving ratio since 2001 in the context of high economicuncertainty (especially in relation to employment), the net lending of the euro area householdsector has risen.
Det lå i 2002 på niveauer, der var en smule lavere end niveauerne i midten af 1990'erne (sefigur B) og skønnes at have stabiliseret sig i 2003.
In 2002 it stood at levels slightly lower than those seen in the mid-1990s (see Chart B) and is estimated to have stabilised in 2003.
Euroområdets husholdningers økonomiske situation er således forholdsvis robust, selv om der i visse eurolande kan være risici forbundet medkraftige stigninger i boligpriserne.
Consequently, the financial position ofeuro area households appears relatively sound, although in some euro area countries some risksmay exist in connection with rapid rises in house prices.
Se artiklen "Balanceudviklingen i den private sektor i euroområdet og USA" i Månedsoversigten for februar 2004.
1See the article entitled “Developments in private sector balance sheets in the euro area and the United States” in the February 2004issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Endelig steg den årlige vækst i den offentligesektors gældsstiftelse i størstedelen af 2003.
gradually declined, to reach negative territory inthe second quarter of 2003.
DEN IKKE-FINANSIELLE SEKTOR ER FORTSAT TILBAGEHOLDENDE MED AT INVESTERE I AKTIERDen årlige vækst i den ikkefinansielle sektorsfinansielle aktiver steg en del i de første tre kvartaler i 2003. I 1. og 2. kvartal kunne det hovedsagelig tilskrives øget vækst i kortfristede finansielle aktiver, hvilket afspejlede de økonomiske
The annual growth rate of debt financing ofnon-financial corporations recovered somewhatin the first half of 2003, mainly in connection with shortterm debt financing growth.
Væksten i langfristede finansielle aktiver varstort set stabil i 1. halvår 2003 og steg i 3. kvartal.
Householddemandfordebtfinancingcontinued to expand strongly in the course of 2003, despite weak economic growth (see Chart 7).
Samtidig aftog den årlige vækst i investeringer i langfristede gældsinstrumenter i 1. halvårog var herefter afdæmpet.
This was related to ongoing robustdemand for loans for house purchase, supportedby a further rise – particularly in some countries– in residential property prices and by the lowlevel of mortgagelendingrates.
Nedgangen skyldesformentlig de lave renter, perioder med forholds-
The annualgrowthrateofshort-termdebtfinancing
MEGET LAVE MARKEDSRENTERI overensstemmelse med Styrelsesrådets beslutninger om at nedsætte ECBs officielle renter imarts og juni 2003 faldt pengemarkedsrenterne i1. halvår i forlængelse af den nedadgående tendens siden medio maj 2002.
MARKET INTEREST RATES AT VERY LOW LEVELSInline withthedecisionsofthe Governing Council to reduce the key ECB interest rates in March and June 2003, money market interestrates decreasedinthefirst half ofthe year,continuing the downward trend that started inmid-May 2002.
Efter nedsættelsenaf ECBs officielle renter i juni 2003 ophørte dennedadgående tendens i pengemarkedsrenterne.Pengemarkedsrenterne for de længere løbetidersteg derefter, efterhånden som udsigterne til etøkonomisk opsving blev mere sikre.
After the reduction of the key ECB rates in June 2003 the downward trend inmoney marketratescametoahalt.
korte renter. 1-måneds og 12-måneders Euriborvar henholdsvis 2,10 pct. og 2,31 pct. ultimo2003, dvs. betydeligt lavere end ultimo 2002,men en del højere end medio 2003.
Moneymarketinterestratesatlongermaturitiessubsequently rose in an environment in whichthe prospect of an economic recovery becamemore certain.
Markedet havde i store træk forventet nedsættelserne af ECBs officielle renter i 1. halvår 2003.De lange pengemarkedsrenter faldt tidligt på åretpå baggrund af afdæmpet økonomisk vækst ogeuroens appreciering, der medførte forventninger om aftagende inflationspres.
ONGOING RELUCTANCE OF THE NON-FINANCIALSECTOR TO INVEST IN SHARESThe annual growth rate of financial investmentof the nonfinancial sector recovered somewhatduring the first three quarters of 2003.
Pengemarkedsrentekurvens hældning, målt ved forskellen mellem 12-måneders og 1-måneds Euribor, var stortset uændret og viste negative værdier i 1. halvår2003, da pengemarkedsrenterne for de forskellige løbetider faldt lige meget (se figur 8).
In thefirst two quarters this was mainly driven by arise in shortterm financial investment growth,reflectingthethenprevailingpreferenceofeconomic agents for safe and liquid assets. Inthe third quarter, however, the annual growthrate of shortterm financial investment declinedsomewhat in connection with the steepening ofthe yield curve and receding financial marketuncertainty.
I de første to måneder af 2004 faldt Euribor-ren-ten for de længere løbetider en smule, da markedsdeltagerne forventede, at de korte renterville ligge på et lavere niveau end først antaget ihele 2004. Den 27. februar 2004 var 1-månedsog 12-måneders Euribor henholdsvis 2,05 pct. og2,09 pct.
Longerterm money market interest ratesfellearlyintheyearagainstabackdropofsubdued economic growth and the appreciationof the exchange rate of the euro, which led toexpectationsofadeclineininflationarypressures.
Medio 2003 begyndte den nedadgående tendensi pengemarkedsrenterne at vende, efterhåndensom pessimismen aftog, og der gradvis opstodmarkedsforventninger om et økonomisk opsvingi euroområdet i en situation, hvor der er mere likviditet end nødvendigt for at understøtte enikke-inflationær vækst.
In mid-2003thedownwardtrendin moneymarket rates started to reverse as pessimismsubsided and market expectations graduallyshifted towards an economic recovery in theeuroareainanenvironmentin which moreliquidity was available than needed to supportnon-inflationary growth.
Mod slutningen af åretvar en del af stigningen i pengemarkedsrenternemodvirket, da euroens appreciering dæmpedeforventningerne om fremtidige stigninger i de
Towards the end ofthe year, part of the increase in money marketrates was reversed, as the appreciation of theeuro dampened expectations of future increasesin shortterm interest rates. The onemonth and
Efter den gradvise mindskelse af de økonomiske,finansielle og geopolitiske spændinger mod slutningen af 1. halvår 2003 faldt den implicitte volatilitet udledt af optioner på 3-måneders Euriborfutureskontrakter betydeligt.
Long-termfinancialinvestmentgrowthremained broadly stable in the first half of 2003and rose in the third quarter. At the same time,the annual growth rate of investment in longterm debt securities fell in the first half of theyear and remained subdued thereafter.
Den laveimplicitte volatilitet medio 2003 tydede på, atmarkedsdeltagerne på daværende tidspunkt forbandt de fremtidige korte renter med meget lilleusikkerhed (se figur 9). Efter at have ligget sta-
The fallwas probably related to the low level of interestrates, periods of relatively high bond marketvolatility and, from the second quarter onwards,arecoveryinstockprices, whichincreasedthe relative attractiveness of equity over bondinvestments.Theannualgrowthrateofinvestment in mutual fund shares (excludingmoneymarketfundshares)increasedconsiderably during the first three quarters of
Renten for 3-måneders Euriborfutureskontrakter og implicit volatilitet
Chart 8 Shortterm interest rates in theeuro area market
(I pct. p.a.; basispoint; daglige observationer)
(percentages per annum; percentage points; daily data)
3-måneders Euriborfutureskontrakter med udløb i december 2003 (venstre akse)3-måneders Euriborfutureskontrakter med udløb i marts 2004 (venstre akse)Implicit volatilitet med udløb seks måneder senere (højre akse)
(percentages per annum; basis points; daily data) three-month EURIBOR futures maturing in December 2003 (left-hand scale) onemonth EURIBOR (left-hand scale)twelve-month EURIBOR (left-hand scale)spread between twelve-month and onemonth three-month EURIBOR futures maturing in March 2004 (left-hand scale)
Kilder: Bloomberg, Reuters og ECBs beregninger.Anm.: Implicit volatilitet med udløb seks måneder senere opnåsved interpolation af løbetidskurven for implicit volatilitet udledtaf optioner på 3-måneders Euriborfutureskontrakter (se ogsåboksen "Mål for implicit volatilitet afledt af optioner på korte rentefutures" i ECB Månedsoversigt for maj 2002).
Sources: Bloomberg, Reuters and ECB calculations.Note: Implied volatility with constant six months to maturity isobtained from an interpolation of the term curve of impliedvolatility derived from options on three-month EURIBOR futures(see also the box entitled “Measures of implied volatility derivedfrom options on shortterm interest rate futures” in the May 2002issue of the ECB’s Monthly Bulletin).
Euroområdet USA Japan
(percentages per annum; daily data) euro area United States Japan
Kilde: Reuters.Anm.: De lange statsobligationsrenter vedrører renten for 10årige obligationer eller den nærmeste foreliggende løbetid.
Source: Reuters.Note: Longterm government bond yields refer to ten-year bondsor to the closest available bond maturity.
Fra 1. januar 2001 er observationer for euroområdet inkl. observationerfor Grækenland.
From 1 January 2001euro area data include Greece.
Den 10-årigeobligationsrente steg kraftigt i 3. kvartal, hvorefter den stabiliserede sig ved årets slutning. Den31. december var den 1,4 pct., hvilket var tæt påniveauet i begyndelsen af 2002.
The weakening of theseuncertainties, as well as clear indications of arecovery in the major economies, prompted apartial reversal of these flows later in the year.All in all, ten-year government bond yields inthe euro area and the United States increased byaround 10 and 50 basis points respectively in2003 and stood at around 4.3% at the end of the year in both cases (see Chart 10).
Forventningerom et hurtigere økonomisk opsving samt porteføljeomlægninger fra obligationer til aktier bidrog til en stigning i de lange obligationsrenter i2. halvår.
The differential between US and euro area long-termbond yields hovered around zero throughout thelast few weeks of the year, whereas it had beenin negative territory for most of the year untilthen.
I USA faldt statsobligationsrenterne i 1. halvår iforlængelse af tendensen siden 2002.
concernsregardingthesustainability ofthehigh fiscal and current account deficits in the United States.
De amerikanske boligfinansieringsfirmaers kurssikringsstrategier kanhave styrket både den faldende tendens i de amerikanske obligationsrenter og den kraftige stigning i løbet af sommeren.
Hedging strategies of US housing agencies may have strengthened boththe downward trend in US bond yields and thestrong rebound over the summer.
Trods den kraftigestigning sluttede de lange obligationsrenter i USA året på et forholdsvis lavt niveau, der tildels afspejlede markedsdeltagernes opfattelse af,at Federal Reserve ville fastholde de korte renterpå et meget lavt niveau i en længere periode.
Despite thisstrong rebound, longterm bond yields in the United States ended the year at relatively lowlevels,partlyreflectingperceptionsamongmarket participants that the Federal Reservewould keep shortterm interest rates at very lowlevels for a considerable period.
Usikkerheden synes til en vis grad at afspejle den løbendedebat blandt markedsdeltagerne om holdbarheden af meget lave lange obligationsrenter i USA.
In the United States, government bond yieldsdeclinedduringthefirsthalfoftheyear,continuing the trend that started in 2002.
I 1. halvår 2003 blevmarkedsdeltagerne gradvis mindre optimistiskemed hensyn til vækstudsigterne, hvilket trak delange renter ned. Den store usikkerhed i forbindelse med den geopolitiske situation kom til udtryk i øget risikoaversion blandt markedsdeltagerne og medførte "flight-to-safety"-strømmefra aktie- til obligationsmarkedet.
Thesedevelopments reflected market participants’more pessimistic perceptions about the short tomedium-term outlookfor economic activityamidtensionsstemmingfromgeopoliticaluncertainty and disappointing macroeconomicdata.Inaddition,bondyieldsdeclinedasaresult of investors’ increasing concern aboutthe risk of deflationary tendencies in the USeconomy.
Fra medio junibegyndte obligationsrenterne i euroområdet atstige, men dog mindre markant end i USA.
Consequently, ten-year governmentbond yields reached historically low levels of3.1% by mid-June.
"Break-even"-inflationen,målt som forskellen mellem renterne for 10årige nominelle obligationer og indeksobligationer, steg en del efter medio juni, men det skyldtes til dels tekniske faktorer (se figur 11).
The rebound in bond yieldswhich started thereafter was mainly driven byupwardrevisionsofmarketparticipants’expectations for economic growth and inflation,but may also have been related to their mounting
Finansieringsvilkårene på euroområdets erhvervsobligationsmarkeder forbedredes betydeligt i første del af året og var meget gunstige indtil slutningen af 2003. De relative omkostningerved finansiering af fx BBB-ratede virksomheder,målt som spændet mellem renten på henholdsvisobligationer udstedt af disse virksomheder og
Marketparticipants’uncertaintyregardingfuture bond yield movements in the US marketremained relatively high throughout the year.This is suggested by the implied volatility onten-year US Treasury futures, which reachedfairly high levels from a historical perspective,inparticularduringthesummer.Theuncertainty seemed to reflect – to some extent –
(I pct.; daglige observationer)
(as percentages; daily data) break-even inflation ratereal bond yield