natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Øget kvindelig repræsentation: flere kvindelige overenskomstforhandlere Det lod til, at tilstedeværelsen af kvinder ved forhandlingsbordet og fremsættelsen af kvinders synspunkter internt i organisationen eller virksomheden havde en positiv indflydelse på integreringen af kønsaspektet i overenskomstforhandlingerne.
Increased voice for women: more female bargainers The presence of women at the bargaining table and the articulation of women's concerns within the organisation was found to have a positive influence on equality bargaining.
Der er også en tendens til, at disse faktorer har en positiv indvirkning på de mandlige forhandleres opmærksomhed omkring
These factors also tend to have a favourable impact on the equality awareness of male bargainers, as does the existence of equality structures within the organisation. Sometimes the
1 de tilfælde, hvor der var indgået overenskomster med et godt ligestillingspotentiale, fremgik det af forskningsresultaterne, at arbejdsmarkedets parter ofte var mindre optaget af gennemførelsen og overvågningen af disse.
Post-agreement phase presence of women among the negotiators was a decisive factor in obtaining a good collective agreement, in other cases the involvement of women was considered to be significant, but not decisive (Report 4, 1998:34).
Således blev det fulde potentiale af overenskomsterne ikke altid realiseret.
It is important that the composition of the bargaining delegation of both employers' and trade union organisations on different levels is representative of the interest groups.
Tilstedeværelsen af kvinder blandt forhandlerne var undertiden en afgørende faktor for opnåelsen af en god kollektiv overenskomst; i andre tilfælde blev kvinders deltagelse betragtet som betydningsfuld, men ikke afgørende (Generel basisrapport 4, 1998: 34).
Thus, the full potential of the agreements was not always realised.
Det er vigtigt, at sammensætningen af forhandlingsdelegationen på såvel arbejdsgiver- som fagforeningssiden på de forskellige niveauer er repræsentativ for interessegrupperne.
The research suggests that effective implementation requires a package of measures including:
Være med til at sætte dagsordenen for forhandlingerne: retningslinjer for ligestilling af mænd og kvinder Forskningsarbejdet viste, hvor vigtigt det er, at forhandlerne råder over ligestillingsmanualer eller retningslinjer i ligestillingsspørgsmål. Sådanne manualer eller retningslinjer kan udarbejdes af ligestillingskonsulenter eller ligestillingsstrukturer i organisationen, virksomheden eller sektoren.
Influencing the bargaining agenda: equality guidelines The research demonstrated the importance of having equality manuals or guidelines for bargainers.
Dette vil eventuelt kunne bidrage til at sætte ligestillingsspørgsmål på dagsordenen for forhandlingerne og til fornmleringen af konkrete forhandlingsforslag. Forhandlingsforslagene bør være så klare som muligt og inkludere konkrete målsætninger, en ansvarsfordeling og en evalueringsprocedure. I denne rapport anføres en række eksempler på god praksis på en række områder, som arbejdsmarkedets parter kan bruge som model.
It may help to put equality items on the bargaining agenda and to formulate concrete bargaining proposals.
Samarbejde om gennemførelsen: et fælles ligestillingsorgan Forskningsarbejdet viste, at der var fordele ved at etablere et fælles ligestillingsorgan med tilstrækkelige ressourcer og en ordentlig støtte, som har ansvaret for gennemførelsen og uddybningen af forhandlingsresultaterne.
Cooperation on implementation: joint equality body The research showed the advantages to be gained by establishing a properly resourced and supported joint equality body with responsibility for the implementation and elaboration of bargaining results.
Et samarbejde mellem arbejdstagerne og ledelsen omkring gennemførelsen af aftalerne skaber en vilje til at yde en indsats hos alle de involverede parter.
Cooperation between labour and management on the implementation of agreements creates a willingness to act among all parties involved.
Fælles ligestillingsorganer kan oprettes på sektorspecifikt og virksomhedsplan samt på nationalt og europæisk plan.
Joint equality bodies can be established at sectoral and company level and at national and European level.
Integrering af kønsaspektet i overenskomstforhandlingerne: hovedforhandlernes rolle Forskningsarbejdet viste, at ligestillingsbevidste forhandlere, såvel mandlige som kvindelige, kan spille en væsentlig rolle med hensyn til indgåelsen af innovative overenskomster.
Equality aware bargaining: the role of key individuals The research showed that equality aware bargainers, both male and female, can play an essential role in the conclusion of innovative agreements.
Sådanne forhandlere kan, hvis de støttes af og er lydhøre over for ligestillingsstrukturerne i organisationen og holder sig i løbende kontakt med deres interessegrupper, sikre ligestillingsspørgsmål en permanent plads på dagsordenen og finde frem til kompromiser, alle parter kan acceptere.
Supported by, and responsive to, the equality structures in the organisation and keeping in regular contact with their interest groups, they succeed in keeping equality issues on the agenda and in finding compromises that are acceptable to all parties.
Sådanne centrale personer vil være i stand til at omsætte gode intentioner til konkrete foranstaltninger, som takler den præcise situation.
Such key individuals succeed in translating good intentions into concrete measures that address the contextual situation.
Uddannelse af forhandlerne kan bidrage til at skærpe en sådan opmærksomhed omkring kønsaspektet.
Training for negotiators can help develop such equality awareness.
Rammeoverenskomster om ligestilling Rammeoverenskomster på både nationalt og europæisk plan kan have en positiv indflydelse på integreringen af kønsaspektet i de kollektive forhandlinger, ikke mindst som model.
Framework agreements on equality Framework agreements, at both national and European level, can have a positive influence on equality bargaining, not least by providing an example.
På linje med protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er etableret for direktiverne om forældreorlov, deltidsarbejde og fleksible kontrakter, kunne europæiske rammeoverenskomster indgås på andre områder, der er af betydning for ligestillingen mellem mænd og kvinder.
In line with the social protocol drawn up for the directives on parental leave, parttime work and flexible contracts, European framework agreements could be concluded in other areas of importance for equal opportunities.
Instrumentet til gennemførelse af forhandlinger om rammeoverenskomster kunne også anvendes mere generelt på nationalt eller sektorspecifikt plan.
The instrument of bargaining on framework agreements could also be used more generally at national or sectoral level.
Sådanne overenskomster kunne understøttes af regeringsinitiativer, hvorved resultaterne blev udvidet til at omfatte alle arbejdstagere og (eventuelt) gruppen af selvstændige
Such agreements could be underpinned by government action to generalise the results to all employees and (as appropriate) to the self-employed.
1 Grækenland indeholder den landsdækkende generelle kollektive overenskomst fra 1993 bestemmelser om ligebehandling af kvinder og mænd, ligebehandling af deltidsansatte og betaling af en afgift til bekæmpelse af ledighed. Denne kollektive overenskomst har en særlig betydning, fordi den tjener som sikkerhedsnet for arbejdstagere, som er omfattet af andre overenskomster, og fordi den tjener som model for forhandlinger på lavere niveauer.
The 1993 National General Collective Agreement in Greece includes articles on the equal treatment of women and men; equal treatment of parttime employees and the payment of a levy for combating unemployment.
Den græske rapport 3.
Greece report 3.
Checke resultatet af overenskomstforhandlingerne: ligestillingsscanning En ligestillingsscanning indebærer en analyse af de sandsynlige følger for mænd og kvinder af bestemmelserne i overenskomstforslagene.
Checking the bargaining results: the equal opportunities scan An equal opportunities scan provides an analysis of the likely consequences on women and men of provisions in proposed agreements.
En sådan scanning kan anvendes tilat kønssikre udkast til kollektive overenskomster (eller til at præsignere sådanne).
Such a scan can be used to gender-proof draft (or pre-signature) collective agreements.
Dette indbefatter gennemgang af tekster for at se, om kønsaspektet er integreret i disse.
This includes the checking of texts to see if they incorporate an equal opportunities perspective.
Er der anvendt kønsdisaggregerede statistikker?
Are sex-disaggregated statistics used?
Vil aftalen have forskellige virkninger for henholdsvis mandlige og kvindelige ansatte?
Will the agreement have different effects for male and female employees?
Og hvilke mulige virkninger vil den have på ansatte med pasningsansvar?
What will be the effects on temporary and parttime workers?
Et eksempel på et sådant redskab er instrumentet til måling af ligestillingseffekten, der er udviklet i Nederlandene.
And what are the likely effects on employees with care responsibilities?
Dette instrument anvendes med stort held, hvad angår nye foranstaltninger på ligestillingsområdet på nationalt og lokalt plan.
An example of such a scan is the Equal Opportunities Effect Measuring Instrument developed in the Netherlands.
Sikre arbejdsmarkedsparterne ekspertise og information på ligestillingsområdet Nationale eller europæiske økonomiske midler kan anvendes til at etablere ligestillingsudvalg eller
This instrument is successfully used for new policy measures at national and local level.
Sikringen af lige muligheder gennem kollektive overenskomstforhandlinger vil sandsynligvis blive styrket, hvis a) lovgiverne fastsætter positive særforanstaltninger til fremme af ligestilling, påbyder arbejdsmarkedets parter at iværksætte specifikke aktioner - proceduremæssige eller materielle - og udstikker regler for overvågning af resultaterne samt effektive sanktioner (Generel basisrapport 4, 1998:21) ekspertisegrupper, hvis opgave det er at fremme integreringen af kønsaspektet i overenskomstforhandlingerne.
The pursuit of equal opportunities through collective bargaining is likely to be aided if: (a) legislation enacts positive measures to promote equality, requires specific action by the social partners -- procedural or substantive - and provides for the monitoring of results and effective sanctions (Report 4, 1998:21).
Sådanne ekspertisecentre kan formidle informationer og forvalte værktøjer såsom forhandlingsmanualer og en database over god praksis.
Such expertise centres can provide information and keep such tools as bargaining manuals and a database on good practice.
Ekspertgrupper kan rådgive om ligestillingsforanstaltninger og anvende deres erfaring og viden til at mægle i konfliktsituationer.
Expertise groups can advise on equality measures and use their experience and knowledge to mediate in conflict situations.
Databaserne kan benyttes til at formidle information om overenskomstforhandlingerne på nationalt, virksomhedsog sektorplan samt bidrage til overvågning af integreringen af kønsaspektet i overenskomstforhandlingerne på europæisk plan.
The databases can be used to provide information on bargaining at national, company or sectoral level and also assist in the monitoring of equality bargaining at European level.
b) der i lovgivningen findes bestemmelser, der tager sigte på at fremme og støtte fælles fastsættelse af forskrifter og en social dialog, og hvis disse foranstaltninger i sig selv har en ligestillingsdimension.
Equality funding The provision of European, national as well as locallevel funding can play a role in instigating equality bargaining. The research demonstrated that priority funding should go towards measures which help to combine work and family life, such as childcare and leave facilities.
Finansiering af indsatsen på ligestillingsområdet Tilvejebringelsen af økonomiske midler på europæisk, nationalt og lokalt plan kan bidrage til at sætte ekstra gang i integreringen af kønsaspektet i overenskomstforhandlingerne.
One possibility is to use funds from the European Structural Funds that are already earmarked for the improvement of employment opportunities of specific groups or within specific sectors or regions.
Det lader til, at de administrative foranstaltninger på nationalt plan vedrørende kollektive overenskomstforhandlinger rummer et uudnyttet potentiale til fremme af integreringen af ligestillingsspørgsmål i kollektive overenskomstforhandlinger, ofte fordi man mangler eksterne eksempler fra andre lande, hvor lignende aftaler er indgået.
At national level, administrative measures on collective bargaining appear to contain unrealised potential for encouraging and facilitating the adoption of equality issues in collective bargaining, often because external examples from other countries where similar agreements have been adopted are lacking.
1 en række lande (f.eks. Østrig, Frankrig og Nederlandene) findes der allerede en administrativ struktur for indsamling og gennemgang af kollektive overenskomster, som kunne udnyttes mere effektivt til dette formål (Generel basisrapport 4, 1998: 24).
In a number of countries (e.g. Austria, France, the Netherlands) an administrative structure for the collection and review of collective agreements is already in place, which could be used more effectively to this end (Report 4, 1998:24).
En mulighed er at anvende midler fra de europæiske strukturfonde, som allerede er øremærket til forbedring af beskæftigelsesmulighederne for specifikke grupper eller inden for specifikke sektorer eller regioner.
Such funds can also be effective in encouraging measures which tackle gender gaps, for example the funding of gender-neutral job evaluation schemes and mechanisms for revaluing traditional women's work.
Sådanne midler kan også være nyttige til fremme af foranstaltninger til mindskelse af kønsmæssige forskelle, f.eks. finansieringen af kønsneutrale jobevalueringsordninger og mekanismer til revaluering af traditionelt kvindearbejde.
European Works Councils and equality The research found equality provisions in agreements relating to some (but not all) national subsidiaries of transnational enterprises, indicating the potential for equal opportunities issues on European Works Council agendas (Report 3, 1999:23).
De europæiske samarbejdsudvalg og ligestilling Der blev under forskningsarbejdet fundet ligestillingsbestemmelser i aftaler vedrørende nogle (men ikke alle) nationale datterselskaber til transnationale virksomheder, hvilket viser potentialet for ligestillingsspørgsmål på de europæiske samarbejdsudvalgs dagsordener (Generel basisrapport 3, 1999:23).
The European Works Council Directive may be seen as a missed opportunity in that it did not provide for gender balance in the membership of negotiating bodies nor did it specify equal opportunities (or men's and women's terms and conditions of employment) as a required subject for consultation (Report 4, 1998:20).
Overvåge integreringen af kønsaspektet i de nationale handlingsplaner Der er behov for et generelt instrument på europæisk plan til overvågning af gennemførelsen af integreringen af kønsaspektet i de kollektive overenskomstforhandlinger og resultaterne heraf.
Monitoring equality bargaining in the National Action Plans A general monitoring instrument at European level is needed on the implementation and results on equality bargaining.
Der bør i de nationale handlingsplaner rapporteres om søjlerne i Retningslinjerne for beskæftigelsen.
The National Action Plans are required to report on the pillars of the Employment Guidelines.
I den første fælles rapport om beskæftigelse, 1998 hedder det: »Udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale handlingsplaner har skærpet bevidstheden om betydningen af ligestillingspolitikken for kvinder og mænd.
The first Joint Employment Report 1998 states: "Preparing and implementing the National Action Plans has raised awareness of the importance of equal opportunities policies for women and men.
Imidlertid er det politiske indhold af den fjerde søjle i de fleste nationale handlingsplaner fortsat relativt beskedent og lider af mangel på integrering. ...
However, the policy content of the fourth pillar in most NAPs remained relatively modest and lacks integration. ...
Selv om et voksende antal medlemsstater anerkender betydningen af integreringen af kønsaspektet i alle politikker og aktioner, er konkrete eksempler på iværksættelsen af dette princip stadig sjælden« (Fælles rapport om beskæftigelse, 1998: 24).
Although a growing number of Member States acknowledge the importance of gender mainstreaming, concrete examples of the application of this principle are still rare" (Joint Employment Report, 1998:24).
Arbejdsmarkedets parter kan drage nytte af denne overvågning af de nationale handlingsplaner ved at benytte den som et benchmarkinginstrument for integreringen af kønsaspektet i de kollektive overenskomstforhandlinger.
Social partners can take advantage of this NAP monitoring by using it as a benchmarking instrument for equality bargaining.
Europa-Kommissionen har allerede påtaget sig opgaven med at overvåge initiativerne, hvad angår lige muligheder, inden for rammerne af den sociale dialog. Sådanne data kunne indlæses i disse databaser på nationalt eller sektorspecifikt plan, medens dataene fra ekspertisecentrene omvendt kan udnyttes i forbindelse med overvågningen på europæisk plan.
In many cases a legal framework favourable to equality measures appears to have been necessary, if far from sufficient, to get the social partners to address equality issues in bargaining (Report 4, 1998:20-22).
Lovgivningsgrundlaget på ligestillingsområdet Resultatet af forskningsarbejdet understreger betydningen af forekomsten af et lovgivningsgrundlag på ligestillingsområdet.
European databases on equality bargaining Good information has to be available on the development of equality bargaining and on good practices.
Der er tilfælde, hvor lovgivningen pålægger arbejdsmarkedets parter at tage initiativer på ligestillingsområdet (eller bemyndiger eller tillader dem at gøre dette), eller - mindre direkte - til at give ligestillingsspørgsmål en fremtrædende stilling.
The European Commission has already undertaken to monitor equal opportunities initiatives in the framework of the social dialogue.
Lovgivningen kan afspejle det offentliges engagement i ligestillingsspørgsmål og være med til at sætte dagsordenen
Such data could be fed into these databases at country or sectoral level, while conversely, data from the expertise centres can inform the monitoring at European level.
Denne rapport er redigeret af Inge Bleijenbergh, forsker i socialpolitik og kønsdimensionen, Amsterdam Frie Universitet; Jeanne de Bruijn, professor i arbejdsmarkedsmæssige og sociale forhold og socialpolitik, Amsterdam Frie Universitet og Linda Dickens, professor i arbejdsmarkedsforhold og arbejdsmarkedsret ved Warwick Business School, Universitetet i Warwick, Det Forenede Kongerige.
This document was written by Inge Bleljenbergh, researcher in European social policy and gender, Free University of Amsterdam, Jeanne de Bruijn, professor of social issues and social policy, Free University of Amsterdam, and Linda Dickens, professor of industrial relations and employment law at the Warwick Business School, University of Warwick, United Kingdom.
Rådets henstilling af 2. december 1996 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen EFT L 319 af 10.12.96
A national report on this topic is process. OJL 319 of 10.12.96.
Beskæftigelsespolitikkerne i EU: fælles rapport om beskæftigelse, 1998
Employment policies in the EU: joint employment report 1998.
Ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union, årsrapport 1996
working conditions (1996) (available in disk format only). Cat. no.
Gender and working conditions in the EU muligheder og kollektive overenskomstforhandlinger i Den Europæiske Union) Kat. nr. SX-95-96-059-EN-C Foreligger også på DE og FR. 16 EUR
Gender and working conditions annual report 1998.
Kon og arbejdsvilkår i Den Europæiske Union - Resumé
Council Decision of 22 December 1995 on a medium-term
(Foreligger på alle de officielle sprog i EU) Kat. nr. SX-12-98-215-DA-C (engelske udgave)
For further information on this project, please contact: Hilary O'Donoghue, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, community action programme on equal opportunities for women
Kat. nr.AF-09-97-187-EN-C Foreligger også på DE og FR 12 EUR Der foreligger også en national rapport om dette emne for de enkelte medlemsstater (EN og originalsproget)
Innovative agreements: an analysis. Report 3 of Equal opportunities and collective bargaining in the EU.
O Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene Eftertryk tilladt, dog ikke til kommercielle formål, forudsat kilden angives, og Instituttet modtager et eksemplar
Copyright: European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions. Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged and a copy is sent to the Foundation.
TIDEN I BYEN OG LIVSKVALITET
TIMES IN THE CITY AND QUALITY OF LIFE
Denne folder indeholder en oversigt over de vigtigste resultater af en række sammenlignende undersøgelser i fem europæiske lande (Finland, Frankrig, Italien, Nederlandene og Tyskland), som er offentliggjort i tidsskriftet BEST nr. 1/1999.
This leaflet summarises the main findings of comparative research undertaken in five European countries (Finland, France, Germany, Italy and the Netherlands) which was published in the Journal BEST No. 1/1999.
Målsætningen med undersøgelserne var at sætte fokus på årsagerne til og omfanget af bytidspolitikker i Europa i de seneste år samt at identificere og analysere nyskabende eksempler på synkronisering af forskellige typer tidspolitik (arbejdstiden, skolernes og forretningernes åbningstid osv.) på lokalt plan.
The aims of the research were to highlight the reasons for and extent of urban time policies in Europe during recent years, as well as to identify and analyse innovative cases involving the synchronisation of various time policies (working hours, school hours, shopping hours, etc.) at local level.
Ændringer i bytidspolitikker sker på grund af: ændringer i arbejdstiden (døgnåbent) vækst i servicesektoren mere udbredt brug af ny informationsteknologi overbelastning af byområderne ændringer i forholdet mellem kønnene (øget aktivitetsniveau for kvinder) ændringer i udbuddet af offentlige tjenester en mere individuel livsstil.
Changes in urban time policies are triggered by: changes in working time (round the clock work); the growth of the service economy; the extension of new information technology; urban congestion; changes in gender relations (increasing activity rate for women); changes in public services; and the individualisation of lifestyles.
De områder, der tages op, vedrører både tids- og stedbestemte faktorer, nemlig: åbningstider i kommunale kontorer og offentlige tjenester åbningstider i skoler og daginstitutioner arbejdstidspolitikker aflastning af trafikpresset byfornyelse i bykernen.
The issues at stake are both time and space related and deal with: the opening hours of municipal offices and public services; the opening hours of school and childcare facilities; working-time policies; solving traffic congestion; and the revitalisation of inner cities.