natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der var oprindeligt større stridsspørgsmål -miljøinteresserne kontra ansættelsestrygheden - men disse er nu blevet erstattet af en forsigtig tilnærmelse.
There were originally major controversies - the interests of the environment versus those of job security -but these have given way to a cautious rapprochement.
Der findes isolerede eksempler pa, at der er blevet påbegyndt kampagner i fællesskab, fx den »tyske miljödag«, en messe arrangeret af fagforeningerne og en række miljøgrupper. I Det Forenede Kongerige.
There are isolated instances of the initiation of joint campaigns, for example the "German day of the environment", a fair organized by the unions and several environmental groups.
Tyskland og Italien modes miljøfolk og fagforeningsfolk med regelmæssige mellemrum og udsteder helles erklæringer.
In the UK, Germany and Italy, environmentalists and trade-unionists meet regularly and issue joint statements.
Som medlemmer af' miljøgrupper yder britiske fagforeninger dem også økonomisk støtte.
The British trade unions, as members of environmental groups, support them financially,
Medarbejderorganisationer fremsætter også krav i forbindelse med de miljøproblemer, samfundet som helhed star over for, for eksempel med at bekæmpe hullet i ozonlaget, ødelæggelsen af regnskovene og den alt for store færdselstæthed.
Employee organizations also make demands in respect of environmental problems facing society as a whole, for example combating the hole in the ozone layer, the destruction of rain forests and traffic congestion.
Ved hjælp af disse aktiviteter reagerer de pa de skiftende værdier i samfundet.
Through these activities they are responding to the changing values of society.
Hvis fagforeningerne ikke beskæftigede sig med disse anliggender, ville der snart blive sat spørgsmålstegn ved deres troværdighed i deres miljøbevidste medlemmers øjne.
If the unions were to fail to address these concerns, their credibility would soon be called into question in the eyes of their environmentally aware membership.
Det fremgår af en sammenligning mellem de undersøgte lande, at et stort potentiale for økonomisk udvikling og en tradition baseret pa konsensus mellem arbejdsmarkedets to parter fremmer aktion til at beskytte miljøet, bade inden for virksomheden og i samfundet som helhed.
A comparison of the countries studied shows that a high degree of economic potential and a tradition based on consensus between the two sides of industry promote action to protect the environment, both within the company and also in society as a whole.
Den mest avancerede gruppe består af lande, som har et stærkt organiseret arbejdsmarked og en veludviklet velfærdsstat: Nederlandene, Tyskland og Danmark.
The most advanced group consists of countries with a strong employment system and a well-developed welfare state: the Netherlands, Germany and Denmark.
Ensidig handling fra arbejdsgivernes og arbejdstagernes side suppleres i disse lande af frivillige overenskomster samt miljø- og arbejdsmiljølovgivning.
Unilateral action by employers and employees is complemented in these countries by voluntary agreements and environmental and employment legislation.
Selv i disse lande har arbejdsmarkedets to parter dog endnu ikke taget fat pa miljøproblemer i særlig stor grad.
However, even in these countries, the two sides of industry have not yet addressed environmental problems in a comprehensive manner.
Der er kun isolerede eksempler pa »grønne« aktiviteter inden for banebrydende virksomheder og i tilfælde af nogle fremsynede personer pa foreningsplan.
There are only isolated instances of "green" activities within pioneering companies and in the case of some pace-setters at association level.
I hvor stort omfang der fokuseres pa miljøbeskyttelse i et land afhænger også al. hvor stor den almindelige miljøbevidsthed er, da den er afgørende for det eksterne pres. der udoves pa arbejdsmarkedets to parter for at sikre, at de iværksætter fælles miljobeskyttelsesforanstaltninger.
The extent to which environmental protection becomes a focus of attention in any country is also dependent on the degree of general environmental awareness, as this determines the external pressure which is exerted on the two sides of industry, with the aim of ensuring that they implement joint protective measures.
EF-forordninger danner sammen med nationale lovfæstede regler et vigtigt grundlag for medarbejdernes inddragelse. Dette ses tydeligst i Italien.
EC regulations, in conjunction with national regulations, provide an important basis for the inclusion of workers.
Selv i de lande, hvor arbejdsgivere og arbejdstagere støtter fælles bestræbelser, har lovgivningen dog ingen betydelig virkning pa virksomhedsledelsens ret til at lede. når medarbejderrepræsentanter er med til at forme arbejdsmiljøet samt de aspekter vedrørende sundhed og sikkerhed pa arbejdspladsen, der har med miljøet at gøre.
However, even in those countries in which employers and employees support joint efforts, legislation has no significant effect on company management's right to manage, when employee representatives participate in shaping the working environment along with those aspects of health and safety at work which are of environmental relevance.
Arbejdsgivere skal holde repræsentanter for de forskellige interesser inden for virksomheden orienterede, de skal lytte til deres forslag og afholde drøftelser med dem -men kun i yderst sjældne tilfælde kan medarbejdere nedlægge veto mod beslutninger.
Employers must keep representatives of interests within the company informed, they must listen to their suggestions and hold discussions with them - but only in extremely infrequent cases can employees veto decisions.
Arbejdsgivere har forbehold om at udvide arbejdstagernes og medarbejderrepræsentanternes medindflydelse inden for
Employers have reservations about extending employee and employeerepresentative participation in the field of environmental protection, as most
PARIER miljøbeskyttelsesområdet, fordi de fleste virksomheder betragter miljøbeskyttelse som den trojanske hest, der vil give medarbejdere adgang til næsten alle virksomhedens strategisk vigtige omrader.
BETWEEN VIE SOCIAL PARTNERS companies regard environmental protection as the Trojan horse which would give employees access to almost all strategically important areas of the company.
Den alt for snævre definition af arbejdsmarkedsforholdet, som mange arbejdsgivere foretrækker, forhindrer indgåelsen af aftaler om miljøbeskyttelse, især hvis det drejer sig om problemer uden for virksomheden.
Too narrow a definition of industrial relations, as preferred by many employers, impedes the conclusion of agreements on environmental protection, especially in the case of problems external to the company.
Samtidig viser emnerne vedrorende samråd, for eksempel i forbindelse med produktionsprocesser, som udgør en risiko for sundheden, ret tydeligt, at miljøbeskyttelse ikke hører op ved fabriksporten.
At the same time the subjects of consultation, for example production processes which constitute a hazard to health, demonstrate quite clearly that environmental protection does not end at the factory gates.
Det er netop i denne situation, at arbejdsgivere og fagforeninger gor de første famlende forsøg på samarbejde, der giver muligheder, fordi miljøbeskyttelse endnu ikke har haft tid til at blive kvalt af de rituelle standpunkter, som arbejdsmarkedets to parter almindeligvis indtager.
It is precisely this situation, in which employers and unions are making the first hesitant attempts at cooperation, which presents opportunities, since environmental protection has not yet had time to be stifled by the ritual stances adopted by the two sides of industry.
Hverken arbejdsgivere eller arbejdstagere har noget universalmiddel; de forsøger snarere at finde den rigtige dosis.
Neither employers nor employees possess any patent remedy: rather, they are trying to identify the correct dosage.
Det betyder, at exceptionelt samarbejde er muligt, hvor aktivister fra forbrugerorganisationer og miljøinitiativer kan deltage som eksperter.
This means that exceptional cooperation is possible, with the participation of activists from consumer organizations and environmental initiatives, as experts.
Nye arbejdsmetoder er ved at blive afprøvet.
New working methods are being tried out.
Det er dog endnu for tidligt at bedømme, hvor effektiv denne indfaldsvinkel er med hensyn til enten arbejdsgivere eller medarbejderrepræsentanter og fagforeninger.
It is, though, still too early to assess the effectiveness of this approach, in respect of either employers or employee representatives and unions.
Fremtidsudsigter
FUTURE PROSPECTS
Λβ iljøbeskyttelse giver mulighed for at stelle skub i medindflydelsen inden ■ l'mforerhvervslivet, huisden udvikler sin egen dynamik.
Future prospects environmental protection has an opportunity to add impetus to ^participation in the world of work if it develops its own dynamism.
Denne undersøgelse har beskrevet de forskellige niveauer af integration af miljobeskyttelsesaktiviteter i arbejdsmarkedrforholdet i de undersøgte lande.
This study has described the different levels of integration of environmentalprotection activities in industrial relations in the countries examined.
Disse forskelle kan kun udlignes på langt sigt.
These differences can be evened out only over the long term.
Yderligere udviklinger inden for miljøbeskyttelse må foretages som et led i en proces for at finde løsninger.
Further developments in environmental protection must be undertaken as part of a process of identifying solutions.
Der vil hverken være ét standardmonster eller én bred vej, man kan følge.
There will be neither one standard pattern nor one broad path to be followed.
Muligheden for at overføre de modeller, som individtielle virksomheder eller hele sektorer giver, spænder langt videre end de programmer, som arbejdsgivere og arbejdstagere har bekendtgjort. Praktiske, virksomhedsbaserede eksempler viser nemlig, at integrationen af miljøbeskyttelse i arbejdsmarkedsforholdet er et spil, der giver et positivt resultat.
The transferability of the models provided by individual companies or entire sectors extends far beyond programmes announced by employers and employees, for practical, company-based examples prove that the integration of environmental protection into industrial relations is a positive-sum game.
Fremtiden for disse modeller og de mange efterlignere afhænger af, om initiativerne inden for miljøbeskyttelse på arbejdspladsen og medindflydelse i frivillige overenskomster kan skabe deres egen dynamik.
The future of these models and the numbers of their imitators depend on whether initiatives undertaken in industrial environmental protection and participation in voluntary agreements are able to generate their own dynamism.
Arbejdsgivere og arbejdstagere kan få adgang til denne udvikling via en lang række forskellige emner ­ virksomhedsbaseret sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, presserende miljøproblemer, som ligger uden for virksomheden, men er forbundet med den, fx affaldsforebyggelse eller privat transport eller erstatningen af miljøskadelige produkter som følge af kritik fra forbrugere eller medierne.
Employers and employees can access this development via a great number of different subjects - company-based industrial health and safety, pressing environmental problems external to but linked to the company, such as waste prevention or private transport, or the replacement of environmentally harmful products as a result of criticism emanating from consumers and the media.
Det Europæiske Fællesskabs institutioner er i stand til at hjælpe med at formidle information om integration af miljøemnet i arbejdsmarkedrforholdet og kan også arrangere en international udveksling af erfaringer vedrorende miljobeskyttelsesemnet på arbejdspladsen.
The institutions of the European Community are in a position to help to disseminate information about integration of the subject of the environment into industrial relations, and also to organize an international exchange of experience on the subject of environmental protection in the workplace.
Miljøbeskyttelse i Europa: Virkningerne af samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter
Environmental Protection in Europe The Effects of Cooperation Between the Social Partners
I debatten om miljøbeskyttelse ledes der p.t. efter egnede mekanismer til kontrol og iværksættelse.
The current debate on the protection of the environment is searching for suitable mechanisms of control and implementation.
Denne undersøgelse, som er baseret på ni EF­lande og Østrig, bygger på den forudsætning, at arbejdsgivere og arbejdstagere i fællesskab kan gore noget for at beskytte miljøet uden statsindgreb, hvis de benytter deres arbejdsmarkedsforhold i dette anliggende.
This study, based on research in nine EU countries and in Austria, works on the understanding that employers and employees, together, can take action to protect the environment without state intervention, if they bring their industrial relations to bear on the matter.
Undersøgelsen følger udviklingen i forbindelse med miljøbeskyttelse som et emne for samråd op til slutningen af 1991 og tager lovfæstede regler, frivillige aftaler og de nationale arbejdsgiver­ og medarbejderorganisationers ensidige aktiviteter i betragtning.
The study traces the development of environmental protection as a topic for consultation up to the end of 1991, taking into account statutory regulations, voluntary agreements and the unilateral activities of the national employers' and employees' organisation.
Sådanne kollektive overenskomster og fælles erklæringer er stadig yderst sjældne.
Such collective agreements and joint declarations are still extremely rare.
En for snæver definition af arbejdsmarkedsforholdet forhindrer indgåelsen af aftaler om miljøbeskyttelse, især hvis det drejer sig om problemer, der lader til at ligge uden for virksomheden, men farlige produktionsprocesser viser, at miljøbeskyttelse ikke hører op ved fabriksporten.
Too narrow a definition of industrial relations impedes agreements on industrial protection, especially when problems seem to be external to the company, but hazardous production processes demonstrate that environmental protection does not end at the factory gates.
Miljøbeskyttelse giver mulighed for at sætte skub i medindflydelsen inden for erhvervslivet, hvis den udvikler sin egen dynamik.
Environmental protection has an opportunity to add impetus to participation in the world of work if it develops its own dynamism.
+ **„** KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS ISBN * 06 * OFFICIELLE PUBLIKATIONER
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leveog Arbejdsvilkårene
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
Sammendrag og konklusioner af en international undersøgelse
Summary and conclusions of an international study
Kirsten Jørgensen Wolfgang Kruger Henrik Litske af Leve- og Arbejdsvilkårene
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
Copyright: O DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE, 1994.
Copyright: © THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS, 1994
I n række europæiske lande overvejer at indføre instrumenter til forbedring af arbejdsmiljøet, så det
PREFACE number of European countries are considering instruments to improve the working environment beyond the minimum legal requirements. One
En vigtig mekanisme i denne forbindelse er økonomisk motivering af virksomhederne.
A important mechanism for doing so is by the economic motivation of companies.
Flere eksisterende forsikringsordninger for skadeserstatning til ansatte har indbygget økonomiske incitamenter gennem arbejdsgivernes bidrag, der er baseret på risiciene på arbejdspladsen.
Several existing insurance schemes for compensation of injured employees have built in economic incentives through employers' contributions which are based on the risks in the workplace.
Andre lande har ikke sådanne systemer, men er ved at analysere mulighederne.
Other countries do not have such systems in place but are analysing the options.
For at hjælpe de politiske beslutningstagere i denne proces på nationalt og europæisk plan har Instituttet indsamlet og analyseret information om eksisterende og foreslåede økonomiske incitamentsordninger i Europa og Canada.
To assist the policy makers in this process at national and European level the Foundation has collected and analysed information on existing and proposed economic schemes in Europe and Canada.
Denne pjece er et sammendrag af nøglekonklusionerne, og den omtaler de vigtigste punkter, der bør overvejes.
This booklet summarises the key conclusions and identifies important points for consideration.
Vi håber, at pjecen vil være en kilde ril inspiration til forbedring af arbejdsmiljøet i Europa.
We hope it will serve as a source of inspiration to improve the working environment in Europe.
ARBEJDSMILJØ
ECONOMIC INCENTIVES TO IMPROVE THE WORKING ENVIRONMENT
REDAKTIONEN
ACKNOWLEDGEMENTS
Denne pjece er udarbejdet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leveog Arbejdsvilkårene af en arbejdsgruppe bestående af S. R. Bailey, K. Jørgensen, Prof. Dr. W. Krüger og H. Litske.
This booklet has been prepared for the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions by a working party comprising Mr S R Railey, Ms K Jørgensen, Prof Dr W Krüger and Mr H Litske.
Kirsten Jørgensen, ingeniør, er chef for analyse- og dokumentationsal'delingen i Direktoratet for Arbejdstilsynet i København.
Kirsten Jørgensen MSc (Eng) PhD is head of the Department of Analysis and Documentation at the Danish National Working Environment Service in Copenhagen.
Prof. Dr. Wolfgang Krüger har doktorgrader i ingeniørvæsen og økonomi og er dekan ved Institut for Sikkerhed (Fachbereich Sicherheitstechnik) på universitetet i Wuppertal, Tyskland.
Prof Dr Wolfgang Krüger has degrees in engineering and economics and is Dean of the Faculty of Safety Engineering at the University of Wuppertal, Germany.
Prof. Dr. Krüger har skrevet kapitel 1 om økonomiske incitamenter.
Prof. Dr. Krüger contributed Chapter 1 on economic incentives.
Henrik Litske, cand. polit., er forskningsleder på Det Europæiske Institut til Forbedring af Leveog Arbejdsvilkårene, Dublin, Irland, og han leder Instituttets projekt om økonomiske incitamenter.
Henrik Litske MA (Economics) is Research Manager for the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Shankill, Co.Dublin, Ireland and is responsible for the Foundation's project on economic incentives.
Arbejdsgruppen vil gerne takke alle, der har bidraget med information og kommentarer under projektets forløb, særligt medlemmerne af styringsgruppen.
The working part}' would like to thank all those who contributed information and comments during the course of the project, in particular the members of the steering group listed below.
Hvorfor økonomiske incitamenter? 1.1 Økonomiske systemer 1.2 Sikkerhed set indefra i virksomheden 1.3 Det makroøkonomiske aspekt
1.1 Economic systems 1.2 Safety seen from within the enteqDrise 1.3 The macro-economic aspect
Eksisterende incitamentsordninger 2.1 Forskellige typer af incitamentsordninger 2.2 Fordele 2.3 Bivirkninger 2.4 Risikovurdering i incitamentsordninger 2.5 Hvor effektive er ordningerne?
2.1 Types of scheme 2.2 Benefits 2.3 Adverse effects 2.4 Risk Assessment in incentive schemes 2.5 How effective are the schemes?
Forsikringsbaserede systemer 3.1 Organisation 3.2 Små og mellemstore virksomheder 3.3 Finansiering
3.1 Organisation 3.2 Small and medium-sized enterprises 3.3 Funding
Næste fase Glosar og henvisninger
Conclusions The Next Stage Glossary and References
INDLEDNING ovbestemmelserne om arbejdsmiljø i Den Europæiske Union er blandt de skrappeste i verden.
INTRODUCTION egal controls over health and safety at work in the European Union are amongst the strictest in the world, yet occupational accidents and disease continue to take an unacceptable toll (CEC, 1992):
Alligevel kræver arbejdsbetingede ulykker og
□ 10 million people fall victim to accidents and diseases.
L sygdomme fortsat et uacceptabelt antal ofre (Europa-Kommissionen,
□ Compensation paid for injuries and illnesses is put at ECU 20,000 million per annum.
Det er klart, at der skal sættes ind, og alligevel er der allerede modstand mod en strammere lovgivning.
It is clear that more must be done, yet there is already opposition to tighter legislation.
Derfor ser forskere, forsikringsselskaber, offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter stadig mere på, hvordan der kan stimuleres til et bedre arbejdsmiljø, der overstiger minimumskravene i loven.
Consequently, researchers, insurance companies, public authorities and the social partners are increasingly looking at ways to stimulate improvement of the working environment beyond the minimum level required by law.
Risikovurdering, et begreb der omtales i rammedirektivet (89/391/EØF), er et naturligt værktøj til effektivt at målrette indsatsen og udgifterne.
Risk assessment, a concept embodied in the framework Directive (89/391), provides a natural vehicle for targeting efforts and expenditure effectively.
Det, der synes at mangle, er motivationen til at stræbe efter, at de forbedringer, der er inspireret til gennem risikovurderingen, gøres bedre end minimumskravene i loven.
What appears to be lacking is the motivation to pursue the improvements prompted by risk assessment beyond the minimum statutory requirements.
Økonomiske incitamenter er en lovende metode til at opmuntre arbejdsgiverne til at yde en større indsats.
Economic incentives offer a promising method of encouraging employers to do more.
En række EU-lande har allerede nationale systemer, der skulle give arbejdsgiverne incitamenter, hovedsageligt gennem forsikringsmekanismer.
A number of EU countries already have national systems which purport to provide incentives to employers, mostly through insurance mechanisms.
Systemerne virker på mange forskellige måder, og der er ikke foretaget en systematisk vurdering af deres funktion og effektivitet.
The systems operate in a variety oí ways and there has been no systematic appraisal of their operation or effectiveness.
Ofte er incitamentet en biomstændighed i systemets opbygning og ikke det primære formål.
Often the incentive element is incidental to the design of the system rather than its primary purpose.
Flere lande er nu ved at forbedre deres systemer eller er ved at udarbejde nye systemer.
Several countries are now looking to improve their systems or are in the process of developing new ones.
Andre lande har imidlertid ydet modstand mod indførelse af økonomiske incitamenter.
Other countries though have been resistant to the introduction of economic incentives.
Dette afspejler kulturelle præferencer, styrken af lovmæssige sanktioner eller de nationale socialsikringssystem ers rolle.
This may reflect cultural preferences, the strength of legal sanctions or the role of national social security systems.
Indførelsen af økonomiske incitamenter kunne få vidtrækkende følger.
The introduction of economic incentives might have far reaching consequences.
For eksempel blev brugen af incitamentssystemer overvejet i 1972 i Storbritannien, efter at Robens-Udvalget afleverede en rapport, der førte til vedtagelsen af arbejdsmiljøloven .
In the UK, for example, the use of incentive systems was considered in 1972 by the Robens Committee, in the report which led to the introduction of the Health and Safety at Work Act.
Lord Robens konkluderede, at man burde foretage en omhyggelig undersøgelse af mulighederne for at ændre den lovbefalede arbejdsskadesforsikring.
Lord Robens concluded that there should be a detailed study of possible ways of amending the statutor)' industrial injuries scheme.
Han sagde, at der skulle være differentierede satser for bidrag fra arbejdsgiverne på grundlag af tidligere skadesanmeldelser fra de ansatte.
He said that it should provide for differential rates of contribution from employers, based on the claims experience of their employees.
Hans anbefaling er endnu ikke blevet efterkommet.
His recommendation has not yet been implemented.