natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• forbedre erhvervsklimaet og fremme en iværksætterånd, så der kan opnås en mere velafbalanceret økonomisk struktur.
• Improve the business environment and encourage entrepreneurship in order to achieve a morebalanced economic structure
Arbejdsmarkedsdeltagelsen i Luxembourg ligger under EU-gennemsnittet, og den er navnlig lav forældre arbejdstagere.
Labour force participation in Luxembourg is below the EU average; the participation rates of olderworkers are particularly low.
Der er opnået vækst i beskæftigelsen takket være grænsearbejdstagere og stigende deltagelse af luxembourgske kvinder i aldersgruppen 25-54 år, mens der stort set ikke er registreret fremskridt i erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere på trods af foranstaltninger, som skaløge incitamenterne til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Employment growth has been possible thanks to cross-border workersand increased participation of national prime-age women, while virtually no progress has beenachieved regarding the employment rate of older workers, despite some measures undertaken withthe aim of increasing incentives to remain in the workforce.
En mobilisering af det uudnyttede nationale beskæftigelsespotentiale er af stor betydning for at forbedre arbejdskraftudbuddet og såledessætte skub i væksten.
Mobilising part of the unutilisednational employment potential is of great importance to enhance labour supply and thus provide animpetus to growth.
Hvis tidspunktet for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet udsættes, vil detendvidere mindske afhængigheden af overførselsindkomster og dermed mindske offentlige udgiftertil ydelser og pensioner.
Moreover, postponing withdrawal from the labour market would decreasebenefit dependency, thereby reducing public expenditure on benefits and pensions.
Incitamenterne til at blive længere på arbejdsmarkedet kan forbedres vedhjælp af yderligere reformer af førtidspensionsordningerne.
Incentives toremain in the labour force could be improved by further reforms of early retirement and preretirement schemes.
Desuden skal der holdes nøje øje medfølgerne af de seneste revideringer af invalidepensionsordningen.
Also the effects of the latest revisions in the disability pension scheme shouldbe closely monitored.
Forbedre erhvervsklimaet og fremme en iværksætterånd, så der kan opnås en mere velafbalanceret økonomisk struktur
Improve the business environment and encourage entrepreneurship in order to achieve a morebalanced economic structure.
Luxembourg har fortsat en meget stærkt reguleret økonomi, især på prisområdet, og reformen, derskal modernisere konkurrencevilkårene, er endnu ikke iværksat.
Regulation in the Luxembourg economy is still fairly high, notably for prices, and the reformaiming at modernising the competition framework has not yet been implemented.
Den høje grad af åbenhed i Luxembourgs økonomi tiltrækker konkurrence fra udlandet, men reformer for at tilpasse den nationalekonkurrencepolitik og opfølgningen herpå er afgørende for at fastholde fordelene ved de konkurrenceprægede økonomiske vilkår.
Whilst the highopenness of Luxembourg brings competition from abroad, reforms to adapt domestic competitionpolicy and their follow-up are necessary to maintain the benefits of competitive economicconditions.
Luxembourgs økonomi har gennem det seneste tiår udviklet en høj grad af specialisering i finansielle tjenesteydelser.
Over the last decade, Luxembourg's economy has developed a high degree of specialisation infinancial services.
Dette har hidtil været en fordel for beskæftigelsen og væksten, men gør også Luxembourg mere sårbar over for mulige fremtidige sektorspecifikke chok.
This situation has been so far beneficial to employment and growth but alsomakes Luxembourg more vulnerable to possible future sector-specific shocks.
Større vægt på udviklingen af små og mellemstore virksomheder vil kunne bidrage til at mindske denne afhængighed oghæve arbejdsmarkedsdeltagelsen og beskæftigelsen, men man bør samtidig styrke nøglesektorerne,som f.eks. de finansielle tjenester, og diversificere økonomien yderligere, bl.a. ved at lette direkteudenlandske investeringer.
More accent on thedevelopment of small and medium sized enterprises, while strengthening key sectors such asfinancial services and diversifying the economy further, among others through facilitating foreigndirect investment, should contribute to decrease this dependency and raise labour force participationand employment rates.
Luxembourg bør også gøre en energisk indsats for at følge alle beskæftigelseshenstillinger (BH),som behandler beskæftigelsesspørgsmålene mere detaljeret.
Luxembourg should also vigorously implement all the Employment Recommendations (E-REC),which deal with employment issues in greater detail.
For at øge vækstpotentiellet er det isærvigtigt, at Luxembourg hæver den lave nationale arbejdsmarkedsdeltagelse og beskæftigelsesfrekvens, navnlig blandt ældre arbejdstagere.
In order to increase growth potential, it isespecially important for Luxembourg to increase the low national participation and employmentrates, especially for older workers.
revidere incitamenterne tidlig pensionering og førtidspensionering og sikre hensigtsmæssigekriterier for berettigelse til invalidepensionering (GR 16 og BH 2).
Review incentives for early and preretirement and ensure appropriate eligibility rules inthe disability pension scheme (GL 16 and E-REC 2).
For at forbedre erhvervsklimaet og fremme en iværksætterånd, så der kan opnås en mere velafbalanceret økonomisk struktur, henstilles det til Luxembourg at:
In order to improve the business environment and encourage entrepreneurship to achieve a morebalanced economic structure, Luxembourg is recommended to:
tilendebringe iværksættelsen af reformerne af konkurrencelovgivningen og sikre, at konkurrence og tilsynsmyndigheder råder over tilstrækkelig uafhængighed, ressourcer og beføjelsertil at udføre deres opgaver (GR 9) ogtræffe foranstaltninger til at fremme og forenkle oprettelsen af SMV og bidrage til SMV’s adgang til risikovillig kapital (GR 11).
Fully implement the reforms of competition law and to ensure that competition andregulatory authorities have sufficient independence, resources and power to fulfil theirtasks (GL 9); and Take measures to encourage and facilitate the creation of SMEs and to help those to accessventure capital (GL 11).
Fra midten af 1990’erne til 2000 oplevede Nederlandene en realvækst i BNP, der lå væsentligt overgennemsnittet i EU, mens den harmoniserede ledighed faldt mærkbart til det næstlaveste niveau i EU.
From the mid-1990s to 2000, the Netherlands enjoyed rates of real GDP growth clearly exceedingthe EU average, while the harmonised unemployment rate declined substantially to the secondlowest level in the EU.
Siden 2001 har økonomien været udsat for en kraftig nedgang, hvilket har medført en betragtelig forværring af de offentlige finanser og, med en vis forsinkelse, en nedgang i beskæftigelsen.
From 2001 onwards, the economy experienced a marked economicslowdown, which also led to a significant worsening of public finances, and, with some delay, adeterioration in the labour market.
Detforventes, at et økonomisk opsving vil være beskedent, mens statsfinanserne forventes at forværresyderligere i kølvandet på den ugunstige makroøkonomiske situation.
Expectations are that an economic recovery would be relativelymuted, while government finances are projected to deteriorate further in the wake of theunfavourable macroeconomic situation.
I 2003 forventes realvæksten i BNP fortsat at ligge under 1% efter en vækst på blot 0,3% i 2002.
In 2003, real GDP growth is expected to remain below 1%,after a growth rate of only 0.3% in 2002.
Den potentielle økonomiskevækst vurderes at være faldet til omkring 2% sammenlignet med 2,25% i resten af EU.
Potential economic growth is estimated to have sloweddown to around 2 %, compared to 2 ¼% in the rest of the EU.
Det laverevækstpotentiale afspejler en række faktorer, herunder et stort antal personer, der er afhængige afoverførselsindkomster, demografiske tendenser og ringe konkurrence inden for visse sektorer, hvilket mindsker arbejdsstyrken og produktiviteten, samt tab af ekstern konkurrenceevne, som delvisskyldes høje lønstigninger og utilstrækkelige erhvervsinvesteringer i F & U og innovation i de seneste år.
The weakened growth potentialreflects a number of factors, including a high incidence of people relying on social security benefits,demographic trends, and a low level of competition in some sectors that hold back labour supplyand productivity, and losses in external competitiveness, which may be partly attributed to sharpwage increases and insufficient business investment in R & D and innovation over the past years.
Med udsigt til lavere økonomisk vækst end i det meste af 1990’erne bør Nederlandene forsøge atøge sit produktionspotentiale og samtidig sikre stabilitetsrettede makroøkonomiske politikker somgrundlag for vedvarende vækst. Med dette formål for øje står Nederlandene over for tre hovedudfordringer.
Faced with the prospect of a lower rate of economic growth than experienced for most of the 1990s,the Netherlands should attempt to raise its productive potential, while ensuring stability-oriented macroeconomic policies as the basis for sustainable growth.
Den første er at sikre de offentlige finansers holdbarhed, mens de næste to handler omreformer af arbejds- og produktmarkederne med henblik på at mobilisere underudnyttede ressourcerog øge konkurrencen og produktiviteten som led i styrkelsen af den økonomiske vækst. Udfordringerne for Nederlandene bliver at:
The first key challenge addresses the sustainability of public financeswhile the next two relate to reforms of labour and product markets intended to mobilise underutilised resources and increase competition and productivity as means to enhance economic growth.The challenges facing the Netherlands are to:
• justere budgettet i de kommende år i lyset af en svagere potentiel vækst og budgetudgifterne som følge af en aldrende befolkning
• Pursue budgetary adjustment in the coming years in the face of weakerpotential growth, and the budgetary costs of ageing
• forøge arbejdsstyrken med personer, der p.t. er inaktive
• Draw currently inactive people into the labour market
• øge den forholdsvis langsomme vækst i produktiviteten, som bl.a. skyldes den ringe konkurrence i visse sektorer og utilstrækkelige erhvervsinvesteringer, især i F & U.
• Tackle the relatively slow productivity growth, stemming, inter alia, from thelow level of competition in some sectors, and insufficient businessinvestment, particularly in R & D.
Justere budgettet i de kommende år i lyset af en svagere potentiel vækst og budgetudgifterne somfølge af en aldrende befolkning
Pursue budgetary adjustment in the coming years in the face of weaker potential growth and thebudgetary costs of ageing
I den senere tid er det gået tilbage for Nederlandenes offentlige finanser, som lå forholdsvis gunstigt. Dette skyldes overvejende den dramatiske lavkonjunktur.
The situation of public finance in the Netherlands has deteriorated recently from a relativelyfavourable starting position, largely due to the sharp economic slowdown.
I 2002 forventes det nominelle ogkonjunkturjusterede offentlige underskud at have udgjort omkring 1% af BNP.
In 2002, the nominal andcyclically-adjusted general government deficit is estimated to have been around 1% of GDP.However, at present it is difficult to assess fiscal policy in the coming years as no new governmenthas yet been formed following the Parliamentary elections of 22 January 2003.
For indeværende erdet imidlertid vanskeligt at vurdere finanspolitikken for de kommende år, da der endnu ikke er dannet regering efter parlamentsvalget den 22. januar 2003.
However, in theabsence of policy changes, the government balance is expected to deteriorate further in comingyears.
Hvis politikken imidlertid ikke ændres,forventes den offentlige balance at forværres i de kommende år.
Thus, budgetary adjustment would be needed to achieve and maintain a budgetary positionclose to balance or in surplus.
Der er således behov for en budgetjustering for at opnå og opretholde en budgetstilling, der er tæt på balance eller udviser overskud.Det er særlig vigtigt, at det offentlige forbrug bringes i overensstemmelse med indtægtsgrundlaget,således at det afspejler den forventede nedgang i potentiel realvækst i BNP.
In particular, it is important that government expenditure is broughtin line with the revenue basis, reflecting the expected slowdown of the potential rate of real GDPgrowth.
Forøge arbejdsstyrken med personer, der p.t. er inaktive
Draw currently inactive people into the labour market
Blandt faktorer, der giver særlig anledning til bekymring, er det høje antal personer, der i øjeblikket modtager invaliditetsydelser, og ledighedsfælderne i bistandsordningerne,som fortsat giver folk manglende incitament til at finde arbejde.
Ofparticular concern is the high number of people currently on disability benefits, and theunemployment traps in the social benefit schemes, which continue to create disincentives for peopleto take up work.
Den store mængde ubrugt arbejdskraft ses for eksempel af, at 7% af arbejdsstyrken modtager arbejdsløsheds- og socialunderstøttelse,mens 11% modtager invaliditetsydelser.
The substantial size of the untapped reserve of labour is illustrated by the numberof benefit claimants, e.g. 7% of the labour force receives unemployment and social benefits and11% receive disability benefits.
En yderligere vækst i beskæftigelsen er også afhængig af,at den kvindelige beskæftigelse fortsat vokser, og at ældre mennesker og minoriteter i højere gradaktiveres.
Further improvement of employment rates will also depend oncontinued growth of female employment, and on a stronger activation of older persons andminorities.
Aktivering af den ubrugte potentielle arbejdsstyrke er yderst vigtigt, hvis beskæftigelsenskal øges, og væksten skal stimuleres væsentligt.
Mobilising the unutilised potential of labour supply is of primary importance in order toincrease employment and provide a substantial stimulus for growth.
Øge den forholdsvis langsomme vækst i produktiviteten, som bl.a. skyldes den ringe konkurrencei visse sektorer og utilstrækkelige erhvervsinvesteringer, især i F & U
Tackle the relatively slow productivity growth, stemming, inter alia, from the low level ofcompetition in some sectors, and insufficient business investment, particularly in R & D
Produktivitetsvæksten i Nederlandene har været forholdsvis langsom siden 1999, hvor niveauet ersakket yderligere bagefter EU-gennemsnittet i 2002.
Productivity growth has been relatively slow in the Netherlands since 1999, with levels fallingfurther below the EU average in 2002.
Dette kan delvis tilskrives den hurtige vækst ibeskæftigelsen og ubenyttet arbejdskraft.
This may be partly attributed to rapid employment growthand labour hoarding.
Den lave produktivitetsvækst kan imidlertid også skyldesden ringe konkurrence i visse sektorer samt Nederlandenes allerede lave og faldende specialiseringinden for den mellem- og højteknologiske fremstillingssektor.
Low productivity growth can also be due, however, to the low level ofcompetition in some sectors as well as the low and declining specialisation of the Netherlands inhigh and medium high tech manufacturing sectors.
I netværksindustrierne har reformtræthed, der delvis skyldes en opfattelse af, at liberaliseringen ikke har været til forbrugernes fordel, forsinket arbejdet med den stadig utilstrækkelige konkurrence.
In network industries, reformfatigue, partly stemming from perceptions that liberalisation has failed to benefit consumers, hasslowed down progress in tackling the still insufficient degree of competition.
De svage reguleringssystemer i de liberaliserede sektorer er en del af forklaringen på, hvorfor reformerne endnu ikke har givet fuldt udbytte.
The weakness of theregulatory regimes in liberalised sectors explains in part why the benefits of reform have not yetmaterialised fully.
Ringe investeringer i F & U trækker produktivitetsvæksten i Nederlandenened.
Low investment in R & D acts as a drag on productivity growth in the Netherlands.
I anden halvdel af 1990’erne lå erhvervslivets investeringer i F & U 10% under gennemsnittet i EU og endnu lavere i forhold til nabolande som Belgien og Tyskland.
In the second half of the 1990s, business investment in R & D was 10% below EUaverage and even more below that of neighbouring countries such as Belgium and Germany.
Et særligt problem er det ringe antal færdiguddannede inden for naturvidenskab og teknologi i aldersgruppen 20-29, som udgørden væsentligste kilde til fremtidige forskere.
Aparticular problem is the low level of science and technology graduates aged 20-29, who providethe principal source of the future stock of researchers.
For at sikre budgetjusteringen i de kommende år på baggrund af et svagere vækstpotentiale og budgetudgifterne i forbindelse med en aldrende befolkning henstilles det til Nederlandene at:
In order to pursue budgetary adjustment in the coming years in the face of weaker potential growth,and the budgetary costs of ageing, the Netherlands is recommended to:
holde de offentlige udgifter inden for klart definerede reale maksima i overensstemmelse meden budgetstilling, der er tæt på balance eller udviser overskud (GR 1 og 14).
Continue to contain government expenditure within clearly defined ceilings set in realterms, consistent with a budgetary position close to balance or in surplus (GL 1 and 14).
Nederlandene bør også gøre en energisk indsats for at følge alle beskæftigelseshenstillingerne (BH),der behandler beskæftigelsesspørgsmålene mere detaljeret.
The Netherlands should also vigorously implement all the Employment Recommendations (EREC), which deal with employment issues in greater detail.
Med henblik på at øge vækstpotentialet,sikre de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt, løse problemet med en aldrende befolkningog åbne arbejdsmarkedet for en bredere gruppe er det særligt vigtigt for Nederlandene at forøge arbejdsstyrken med personer, der p.t. er inaktive.
In order to increase growth potential,ensure the longterm sustainability of public finances, address the effects of ageing populations andpromote inclusion in the labour market, it is especially important for the Netherlands to drawcurrently inactive people into the labour market.
sætte skub i reformerne af overførselsindkomstsystemet, så det kan betale sig at arbejde (GR 4og BH 3).
Push forward with reforms of benefit systems in order to make work pay (GL 4 and E-REC 3).
At lovgiveom og gennemføre den planlagte reform af invalidepensionsordningen med fokus på både tilstrømning og aktivering af dem, som allerede modtager ydelserne.
Legislate andimplement the planned reform of the disability scheme, thereby paying attention to boththe inflow and to the activation of those who already receive benefits.
Med henblik på at øge den forholdsvis langsomme produktivitetsvækst, som blandt andet skyldesden ringe konkurrence i visse sektorer og utilstrækkelige erhvervsinvesteringer, især i F & U, henstilles det til Nederlandene (jf. GR 9-14) at:
In order to tackle the relatively slow productivity growth, stemming, inter alia, from the low level ofcompetition in some sectors, and insufficient business investment, particularly in R & D, the Netherlands is recommended to (in line with GL 9 to 14):
forbedre reguleringssystemet og dets virkemåde (GR 11), især inden for sektorer, hvor der harvist sig at være utilstrækkelig konkurrence, som byggebranchen og de liberale erhvervfremme en mere teknologiorienteret uddannelse og styrke forbindelserne mellem videnskabenog erhvervslivet med henblik på at øge erhvervsinvesteringerne i F & U (GR 13).
Improve the regulatory framework as well as its implementation (GL 11), especially insectors where competition has been found to be inadequate, such as construction andprofessional services; and Promote a more technology oriented education and strengthen science-industry links withthe aim of increasing business investment in R & D (GL 13).
Siden 1970'erne har realvæksten i BNP i Østrig gennemsnitligt ligget lidt højere end i resten af EU.Den potentielle produktionsvækst vurderes imidlertid til at være faldet siden 1990 fra over til undergennemsnittet i EU.
Since the 1970s, real GDP growth in Austria has on average been slightly higher than in the EU.Potential output growth, however, is estimated to have been declining since 1990 from above tobelow the EU-average.
Hvor den potentielle produktionsvækst i Østrig i 1990 blev anslået til 3,1%(sammenlignet med et EU-gennemsnit på 2,8%), var tallet i 2002 faldet til 1,9% (2,2% i gennemsniti EU), og det vil ifølge fremregningerne falde yderligere.
While in 1990 potential output growth in Austria was estimated at 3.1%(compared with an EU average of 2.8%), it fell to 1.9% in 2002 (2.2% on average in the EU) and isprojected to drop further.
En aldrende befolkning og en næstenstagnerende erhvervsfrekvens spiller sammen med en vækst i totalfaktorproduktiviteten, der liggerunder gennemsnittet, en afgørende rolle i disse mindre positive fremtidsudsigter.
Population-ageing and barely rising labour force participation rates,combined with below average total factor productivity growth, play a major role in these subduedprospects.
De samme faktorergør sig gældende inden for de offentlige finanser på to punkter: for det første betyder lav potentielvækst tabte indtægter, og for det andet medfører en aldrende befolkning højere udgifter.
The same factors also weigh on public finances, with a twofold impact: first, lowpotential growth is tantamount to foregoing revenues and second, population ageing exerts upwardpressure on spending.
Da nedskæringer ikke har mindsket det underliggende udgiftspres, har skattebyrden ligget højt, især siden1995, og den toppede i 2001, hvilket afslører risikoen ved at igangsætte en ond cirkel med højtskattetryk og langsom vækst.
As expenditure cuts did not break underlying spending pressures, the taxburden remained high in particular since 1995 and peaked in 2001, implying the danger of setting inmotion the vicious circle of a high tax burden and slow growth.
For at lette trykket på de offentlige finanser og igen opnå forbedringeri indkomster og levestandard, der ligger over gennemsnittet, bør Østrig forsøge at øge incitamentettil henholdsvis at ansætte, arbejde og investere.
In order to ease the constraints onpublic finances and resume above-average gains in incomes and living standards, Austria shouldseek to strengthen incentives to hire, work and invest.
Dette kræver til gengæld, at der opnås og opretholdes en budgetbalance med lavere skatter og udgifter i forhold til BNP.
This in turn requires achieving andmaintaining a budgetary balance at lower ratios of taxes and expenditure to GDP.
En væsentlig faktor, der holder Østrigs vækstpotentiale nede, er de negative konsekvenser for rekruttering til arbejdsstyrken, der skyldes høje sociale overførsler og det brede udbud af sociale tjenesteydelser, som sammen med konsekvenserne af en aldrende befolkning har resulteret i en stadigtstigende belastning på de offentlige budgetter.
A main factor holding back Austria’s growth potential are the negative consequences on laboursupply induced by high social transfers and ample provisions of public services, which, combinedwith the budgetary effects of population ageing, resulted in a persistent upward pressure on publicexpenditure.
Dette medfører et højt skattetryk, især på arbejde,som samtidig mindsker incitamentet til at deltage i arbejdsstyrken og efterspørgslen efter arbejdskraft.
This, in turn, gives rise to a high tax burden, in particular on labour, while at the sametime discouraging labour force participation as well as on labour demand.
Derudover er det et grundlæggende problem for den østrigske økonomi, at der er ringe innovationskapacitet, og især ringe teknologisk udbredelse, hvilket resulterer i et svagt teknologigrundlag. Derfor kan det være nyttigt at omlægge det offentlige forbrug på en effektiv måde til fordel fordisse vækstfremmende poster.
In addition, a feebleinnovative capacity, in particular poor diffusion of technology, thus resulting in a weak technologybase, remains one of the fundamental problems of the Austrian economy.