natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette skift svarer gennemsnitligt til en arbejdsuge på 42 timer.
Bre social activities were similarto tftose ln conpany A enal participation in them was equally hiSr reflecting ttre lifestyle of na"ny of these shiftworkers and tlreamenities available in ttreir hone environnents.
c) Udvalget var hentet fra en arbejdsstyrke, som havde oplevet det tidligere 3 χ 8­timers skift, og som havde valgt at gå over til det nuværende 4 χ 12­timers program.
2) ttomel;ife l;ife the resr,rl-ts here were also si.nilar to those in Company A, with w-ivesfeeling nerrous aLone at niglrte and experienciag strain about keepingchildren quiet during the day.
Den øverste personalechef, personalechefen, fabrikslederen, pro­duktionslederen, kvalitetskontrolløren, de tilsynsførende, til­lidsmændene og arbejderne blev interviewet individuelt for, at de vigtigste organisatoriske og personalemæssige faktorer for­bundet med skiftfornyelsen kunne identificeres. Hypoteser, som blev udviklet gennem disse interviews, blev prøvet af på udvalget af arbejdere.
4.2.5'5 i) the overu.Ll- pattenr suggests that shiftworkers in cornpany B ocperienceä reas6näble degree of freedom from general fatigue - some 487 rrarc.Ly or neverr ocperience fatigue. tris was an area of concern for nranagement, but ttre two free days between the work periods of days and nig[rtsprovides time for recuperation and rener+a1 of energy.
På grund af arbejdsprogrammet varierede den ugentlige arbejdstid i løbet af en periode på en måned.
A mail source of stress for the shiftworker is the sctent to which hecan combat fatigue rvhiLe wofking the nigtrtshift, and naintain a satisfactory leveL of alertness.
I nogle uger var det gennems­nitlige timetal 48, mens det i andre var 36. Den indtjente løn ¿r 42 % højere i en 48­timers end i en 36­timers uge.
For 45%their concentration is notas good vhen on nigirts as during the day, but this does nÖt present a problenr for 49/o. oit'üy 24% stated that they feel less alert at niglrt,*hile 62%disagfeed - this is further supported. by ttre 59/" ttho indic- ated that ttrey notice mistakes r+henon nig[ts as easily as w?ren ond.ays.
48­timers ugen omfatter weekendarbejde. Dette betyder, at lønnen mellem midnat fredag nat og midnat lørdag nat er 1_BAR_ gange grundlønnen, og at de ansatte mellem midnat lørdag og midnat søndag modtager dobbelt betaling.
Ttre factors nhich facilitate keepilg alert and efficient onnights include - plenty of movement on the job; being kept busy;eating proper meals, and' having good day sleep' rn une wittr the research on circadian changes, 72%stated ttrat they feel at theirrworstt between 4.0O arnand6.00 am, in the early morni:rg.
41 % kunne tænke sig at have mere overarbejde, end de har i øjeblikket. Hvad angår ferie, får skifteholdsarbejderne et minimum på 168 timers ferie udover 8 helligdage; ialt 232 timer.
For the najority (76%) their work does not generate rstress a.ndstrainl. ltte nrain work stressors identified were noise/vibrations
Mellem den 1. og 18. august har fabrikken lukket på grund af sommerferie.
(tor 48%), and great heat or smells (tor S8%).
Omkring påske og jul får arbejderne en standard ferie på 6 dage.
Being aware ofsafety can be stressful for 3l%.
På grund af produktionsprocessens karakter kan der være meget støj i dele af fabrikken; men der er oprettet et velfungerende 'hørebeskyttelsesprogram'
For ttre rnajority,however, no ctu^nge had occumed r*ith regard to job security, jobbenefits, and relations with supenisors a^ndnatutgers. natutgers.
Ledelsen bemærkede, at mødestatistikken for arbejdere i deres amt er god sammenlignet med landsgennemsnittet.
Job satisfaction under the present 12 hour system is very positive(72% are tvery satisfied/satisfiedt ) .
Et frivilligt ledighedsprogram er nu på vej.
ß% djre not seek ctranges in the shift hours.
24 fagforeningen, blev omtalt positivt af arbejderne.
$lttltgtarl-g,rrg. Fegall_ T,rendjr
Samtlige nyansatte gennemgår en intensiv oplæringsperiode umiddelbart efter deres optagelse i firmaet.
5.1 in ConnpariiesA & B and. theirfactors and attitudes and From our analysis of ttre shift irnovations consequencesr iI terms of organisational behaviours, certain patterns of simjlarity emerge.
Herudover eksisterer der et internt forfremmelsessystem, således at produktionsarbejdere kan blive tilsyns førende, afdelingsledere, etc.
Consequently,improvements in technology are continuously occurrins in these companies:Iiairtäiring a work force that is satj-sfied and efficient is a higlr priority.
Respondenternes karakteristika og holdninger (n = 29)
$i4i,J.4fities relalirrg to the shift irnojatiort
4.2.1 16 % af dette udvalg af skifteholdsarbejdere er under 35, 62 % er gift og 67 % heraf har børn i skolealderen.
The l2hour shift was introduced in the case öf each comlnny on theinitiative of the workforce and their union representatives.
Hvad angår uddannelse, fremgik det, at 48 % af gruppen har opnået afgangseksamen eller højere eksamen.
Conrpanya had a qulckly rotating system (z x z x 3)*, for 7 consecutive days/evenl-ngs/ nlglrts; nl-glrts.
4.2.2 Flertallet af arbejderne i firmaet bor 15-45 km fra arbejdet; 69 % kører til arbejde i bil og ca. 31 % deltager i en ordning, hvor de deler bil med andre, hvilket reducerer transportudgifterne betydeligt. Reduktionen i transporttiden og den deraf følgende energibesparelse var en af de største fordele ved fornyelsen, som blev nævnt af gruppen - 79 % erklærede, at de kunne lide at 'skulle bruge mindre tid til at komme på arbejde' og 'spare benzin' i 12timers systemet.
r+hile Company B had a weelcly rotating system for 7 days/evenings/ltre reasons for seeking change from the workergr viewpoiat were very similar in each case.
Som helhed var 90 % tilfredse med transportsituationen.
g lttis irr turn resulted in poor social life.Fanily life suffered.
4.2.3 Den almindelige holdning til skifteholdsarbejde viste, at 52 % af respondenterne 'kan lide' skifteholdsarbejde; mens 48 % siger, at de 'ikke kan lide' det.
I'raverring was continuous, coming and going to the prant seven daysötc. irrcreased petrol costs and travel fatigue.
Da de blev adspurgt yderligere, angav 62 %, at de foretrækker deres nuværende arbejdstid fremfor almindeligt dagarbejde.
5.3 the I'lanagenentin each case had reservations about the effectiveness oflntrodrrcing a totally new uay of divi < tiag up the week. the foLLowing were the more salient concerrns of management :
4.2.4 Sammenligning mellem det nuværende 12timers system og det tidligere 8-timers system:
-'Increased costs relating to the new system - additional overtimeattd covering for absenteeism, siclcress etc. for a new longer shift.
Flertallet af gruppen (62 %) oplyste, at de foretrækker 12timers skiftet fremfor det kortere 8-timers skift. Der blev dannet et
- fhe consequences of working additional hours for long periods,especially on tasks that require monitoring, vigilance, maintaining
25 indtryk af fornyelsens indvirkning på 5 vigtige områder -socialt liv, familieliv, søvn, helbred og arbejde.
?6 very ercpensive rnachinery and rnateriar flowing continuously the negative consequencäs tlrat could. arise *ö.,ra incrud.e overall decrement in perfonmance, breakdowrr, etc. and a ltrild up of fatigue for the worker.
Sammenlignet med 8-timers systemet, oplevede 62 % en forbedring ved det nuværende system.
- Related to the above, was a concern regarding safety.
Den almindelige indvirkning på helbredet forblev uforandret uden større forbedringer og uden forværringer.
safety is a dominant concern in both cömpaniEs and trre
2 for hold, som er særlig forbundet med arbejdsbyrden, er koncentra-' tion og årvågenhed - flertallet af gruppen oplever ikke nogen ændring i disse forhold som følge af fornyelsen (henholdsvis 69 % og 62 %).
-"t""r, interaction between fatigue, tiredness, and.care- care- lessness, resulting i:r aJciäents is obiious.
4.2.5 Holdninger til det nuværende 12timers skift
or the positive side for nanagement in bottr cornpanies was improved Irdustriäl Relations and worldorce satisfaction r*ith hours of shift.
4.2.5.1 Det blev betragtet som et meget tilfredsstillende resultat af fornyelsen, at man havde fridage mellem dagskift og natskift: kun 14 % bryder sig ikke om den længere arbejdsperiode på 12 timer.
Itr the case of both companies, positive industrial rellations arisingfrorn strift systems has occurred. as discussed earlier and. ttre performancea'd efficiency of workers has not shown any d.eterioration. l,ranagenentis satisfied that safety standard.s are maiatained and r+orkers haveocpressed an increased satisfaction witlr ttreir social life and travel and hours of work, since the innovation.
Mens der ikke spores nogen større forskel i den almindelige helbredstilstand som følge af overgangen, er der en forringelse med hensyn til 'appetit' og 'energimængde'.
Attitude towards Shif twork the rnajority of workers lndicated a liking for as discussed earlier, shiftnork.
Det fremgik af svarene til spørgsmålene om sociale emner, at der er en høj grad af tilfredshed med det sociale liv: 79 % af respondenterne er 'tilfredse' og'yderst tilfredse' med deres sociale liv.
It is f'rrttrer evid.ent that shiftworkers would on]"y prefer to move to straight daysr if they received ttre samepay/prenriuns they receive forstriftrrork.
Mens 31 % fandt deres sociale liv noget indskrænket, var 59 % i stand til at deltage i sociale
Some workers, particularLy in CompanyB, consideredthcir the 1Z-hour shiftsystemthanthe8-houi.
86 % kunne uden besvær mødes med deres venner og 60 % havde ikke svært ved at planlægge deres sociale liv på fridage. De sociale aktiviteter var af samme art som i Firma A, og deltagelsen i dem var ligeså høj.
Än analysis by those who like Shiftwork (U: Z9) and' ttrose who dislikeshiftwork (n = Z1) - an attitudinal variable was conducted to ercaminevtrat patterns of attitud.es are associated with liking shift, as againstthose patterns associated with disliking striftwork, if any.4
De giver et billede af mange af disse skifteholdsarbejderes livsstil og af de rekreationsmuligheder, der findes på deres hjemegn.
Attitudes towards feelings (fatigue and arxiety), social life, sleepthealttr and reactions to night work, were more positive for the tlike group.
4.2.5.5 Træthed ­ Natarbejde ­ Stress
- Feelings
1) Det generelle billede viser, at skifteholdsarbejdere i Firma Β i rimelig grad er skånet for almindelig træthed ­ omkring 48 % oplever 'sjældent eller aldrig' træthed. Dette var et område, som ledelsen var bekymret for; men de 2 fridage mel­lem dag­ og natarbejdsperioderne giver tid til at komme til kræfter og samle ny energi.
I6is pattern of differences suggests that selection techniques r*hichtake personality factors into account would need to be d.eveloped, aspersonality irputs with regard to tadaptation potential to striftworkl systems may be as critical encperience itself as the actual organisatior:aI-shift for the workers.
2) En vigtig stresskilde for skifteholdsarbejderen er i hvor høj grad, kan kan bekæmpe træthed under natskift og opretholde en tilfredsstillende grad af årvågenhed.
1tre specific areas of concern, bottr for workers and nanagers, relatingto operatiag a !2-hour shift, which have been identified througltout thealalysis presented. in this study further suggests that a body oflmorvled.ge regarding attitudes is emerging.
For 45 procents vedkom­mende er koncentrationen ikke så god om natten som om dagen; men 49 % har ikke samme problem. Kun 24 % mente, at de er mindre årvågne om natten, mens 62 % ikke var enige heri ­dette underbygges yderligere af de 59 %, som indicerede, at de lige så let opdager fejl om natten som om dagen.
I?rese pattenxs couldfornr the basis for information nad'e avai]'able : a)
Følgende faktorer gør det lettere at holde sig vågen og effektiv om natten: godt med motion på arbejdet, konstant travlhed, indtagelse af ordentlige måltider og en god dagsøvn.
It wotrld appear ttrat orientation courses for workers abOut to-ttg*g" in sirift could, profitably be designed. with a hard coreinput on the physiological (circad.ian changes) that occur andthä strategiel ttat c"tt be learnt to cope with these effectivelytbefore deterioration of health, sleep or tlrrdue stress ensures.
72 % oplyste i overensstemmelse med forskningen i cirkadiske for­andringer, at de havde det 'værst' mellem kl. 4.00 og kl. 6.00 tidligt om morgenen.
F-8atio which is the between group variance estimate d'ivided by theerror term
3) For flertallets vedkommende (76 %) skaber deres arbejde ikke 'stress og anspændthed'. De vigtigste stressfremkal­dende faktorer på arbejdet viste sig at være støj/vibrationer (for 48 %) og høje temperaturer eller lugtgener (for 58 %). At skulle være på vagt med hensyn til sikkerhedsrisici kan være stressende for 31 %.
10ng shifts can firther seek to minimise or offset the deficits in tTl*r and eatia; th"; ;;;;;;j; providing optimum medical and-canteutr canteutr monitoring ttre attitudes and behaviour ",rppärts oi'its and by systenaticarlyworkfor^ce to establish their responses to specific variatiil
Deres evne til effektivt at klare potentielle stressfaktorer underbygges yderligere af deres opfattelse af sig selv som meget/nogen­lunde afslappet og fri for anspændthed (76 % er enige heri).
"iiti shift systems trrat arel;d-häätirr7*.isifyiag on the part of the shiftwo"tei's
Resume og generel udvikling
Industry in lrelanä
Bevarelse af en arbejdsstyrke, der er tilfreds og effektiv, prioriteres højt.
TextiJe Federation,
Lighedspunkter i forbindelse med fornyelse i skifteholds­systemet
rndustriar Development Auttrority Person"al commrm.ication, 19g1
= eller (3x2x2 eller
E_.hl:rKennedyr a.a.e Foley, A. and Healy, Ter
30 nætter, mens der i Firma B var et system med ugentlige skiftændringer i 7 dage/aftener/nætter.
The Economic and Social Researct nrstitute
Følgende var ledelsens vigtigste bekymringer:
Toward s Shif tr{ork of Industrial
- Øgede omkostninger i forbindelse med det nye system - ekstra overarbejdsbetaling og dækning for fravær, sygdom, etc. i et nyt og længere skift.
Shiftworkers in Shar:notrr
Holdningen til skifteholdsarbejdet
Towardsthe12 hour Shif,
Dette gælder især for Firma A.
0.60 on shift in
En analyse af dem, som kan lide skifteholdsarbejde (29) og dem, som ikke bryder sig om skifteholdsarbejde (21) ­ der
Havingmorefreeweekends comparedwith the I hour shift
(F = 10,66; ρ < 0,01) ­ Socialt liv
Towards the Lz hour shift
Virksomhed A: Holdninger til 12timers skift
Towardsthe12 hour shift
Virksomhed B: Holdninger til 12timers skift
Lz hour shift
12timers arbejdsdag i stedet foren 8-timers arbejdsdag
llaving a L2hour work period instead of an 8 hour work period
Fridage mellem dagskift og natskift
Havingfreedaysbetweendayshiftsand nightshifrs
Arbejde i to weekender i løbet af hele det 28-dages turnusforløb
Itorking two weekends over thetotatcyclggf28 days
Mulighed for at lægge feriedage til fridage
Being able on to free to add holiday days
Mulighed for at bytte vagter med andre arbejdere
Being ableto other workers
SKIFTEHOLDSARBEJDE I TEKSTILINDUSTRIEN
IN THETEXTILEINDUSTRY
Omstrukturering af bomuldsindustrien og tilrettelæggelse af arbejds tiden i Italien.
:i5dlrstry in Italy and nanagement of working time
I årene omkring 1970 var der et samspil mellem en række faktorer, som forårsagede radikale ændringer i faktorbalancen i tekstilindustrien i
1970 a nufiber of factors cmbined to ciluöe radlcal change,s bo tle balance of factors in the textile secEpr in lta1y:
Italien: større lønomkostninger international konkurrence varierende forhold på markedet.
,grffiIred as follors:
De strategier, som man inden for tekstilindustrien valgte at anvende for at komme igennem krisen, kan grupperes som følger: en fordeling af produktionen på små produktionsafsnit med henblik på at øge produktionsfleksibili teten og samtidig begrænse betydningen af kollektive overenskomster; udvikling af markedet for produkter af mellemste og højeste kvalitet med henblik på at øge produktets værditilvækst; en nedskæring af produktionsomkostningerne ved at ændre forholdet mellem kapital og arbejdskraft, d.v.s. ved at reducere arbejdslønandelen i de samlede omkostninger.
: diEtr{tx"rt,i.pn of producticr cnret sal.l production units with the ain of increasing ftexibllity of- production and reduc{ng the inSract of tho agpllcation of collectlve aEreenrents;
I omstruktureringen af tøjproduktionen har man koncentreret sig om strategier af type 1 og 2, eftersom mulighederne for at erstatte arbejdsstyrken med maskiner er meget begrænsede.
- develo$ment of, the nediun.high market range in order to increase the rtalue dded of the product;
I modsætning hertil er omstruktureringen af tekstilproduktionen (i den snævre betydning) hovedsagelig sket ved at forny anlæg og udstyr, skønt decentralisering af produktionen og forbedret produktkvalitet også har spillet en rolle inden for nogle områder som f.eks. uld og silke.
- reduction of production costs by modifying the capital-/labour raLio, le reducing the share of labour costs in total costs.
I forbindelse med det emne, som behandles her - forbindelsen mellem omstruk turering og skifteholdsarbejde - er det imidlertid kun strategier af type 3, der er relevante.
The restructurinE of clothing production has centred on strategies of the first and second types, sinse the scope for replacing the labour fsrce with machines is very l5-mited.
Der er en forbindelse mellem omkostningerne forbundet med anlægget, den nødvendige udnyttelsesgrad og som følge heraf arbejdstiden.
In contrastr the restructurinE of textile production in the strict aense has been carried out chiefly through the renewal of plant and equt5ment, although in some areas such as rool and sJ-lk the and the enhancement of product decentral-ization of production quality have also played a part.
Beskrivelsen af dette fænomen vil blive begrænset til bomuldsindustrien, da den er langt den mest betydningsfulde i denne forbindelse.
rn describing this phenomenon we shalr confine our attention to the cotton industry, as being by f,ar the most significant in thisconnection.
De firmaer, der er i forbindelse med dette forskningsprojekt blev undersøgt, hører til denne sektor (1).
The fr.ms used as casestudies for the research project belong to this sector
Omkring 1970 fik tekstilindustrien en glimrende mulighed for at indføre ny teknik inden for såvel spinding og vævning, da der efter ca. 50 år i den tekniske udvikling fremkom væve- og spindemaskiner, der repræsenterede yderst ny teknologi, nemlig open-end spindemaskiner og væve uden skytte.
Around 1970 the industry was trxovJ-ded with a sweeping opportunr.ty for renewaL in both spinning and weaving by the advent of rooms andspinning machines that incorporated htghly innovatory technorogry standstill: open-end spinning after scne 50 years of techniear machinesandshuttle-lessloms.
Fornyelser i anlægget blev dog ikke begrænset til ny teknologi; der var også tale om, at visse operationer blev mekaniseret, at visse faser i produktions forløbet blev afkortet (f.eks. automatisk spoling) og endelig, at der blev installeret automatiske advarselssystemer for at nedskære den tid, der blev anvendt til at starte maskinerne igen i tilfælde af at tråden sprang.
Plant renewar was not, however, confined to upttated technology' arso included the mechanization of certain operations, the shortening of certain phases of the production cycre
Sammenfattende kan det siges, at der inden for spinding skete store teknolo giske fremskridt ved at indføre open-end spindemaskiner (skønt der stadig er visse grænser for, i hvor stor udstrækning de anvendes), og denne situation er blevet efterfulgt af talrige mellemløsninger, i og med at der generelt har været en tendens til at afkorte produktionsforløbet og fjerne manuelle operationer.
(eg autoatic spooling) and, lastIy, the r.nstarlation of autoatic warning the nachines in system's to cut down the tJ-me spent in restarting the event of yarn breakage.
På den anden side ha rde teknologi ske fremskridt inden for vævning ikke været så vidtgående, idet det vigtigste resultat her har været, at man blot har indført væve, der kører med større hastighed.
To sum up: in spinning, there !{as a great with the introduction of open-end spinning technorogicar advancenachines (although there and this has are still some linits to theLr widespread application) been accmpanied by numerous intemediate situations followLng a basic tendency to shorten the production cycre and eu-nlnate manual operations.
Slutresultatet har imidlertid været stort set det samme på begge områder: produktiviteten er med de nye spindemaskiner blevet op til tre fire gange større, og de nye væve har fordoblet produktiviteten; en forøgelse af værdien af kapitalinvesteringerne for hver direkte arbejdsplads, som på nuværende tidspunkt for nye virksomheders vedkommende kan ligge helt oppe på en million US$.
advances have been rn weavingr on the other hand, the teehnological less far-reaching, the most signrficant ef,fect si,npry being the introduction of the higher-speed looms.
(1) I rapporten der blev udarbejdet for Det europæiske Institut findes yderligere oplysninger om de processer, der er forbundet med at omstrukturere sektoren samt de cases, der blev undersøgt som en del af forskningsarbejdet.
(1) ruller info:mation both on the processes of sectoral restructuring and on the cases studied as part project can be found in the report pt"p"".ä of the researchthe European for
Således er det vigtigste mål i forbindelse med bomuldsindustrien - at forøge produktiviteten - fortrinsvis blevet nået ved i stor udstrækning at indføre ny teknologi.
- up to threefold and fourfold increases in productivlty with the new spinning nachines and a doubling of productivity with the new
Arbejdslønnens indvirkning på produktets værdi er faldet progressivt: for nye anlægs vedkommende er dette forhold nu blevet bragt ned på 15-20%.
- increase in the value of capital investnents per direct Job,can be as high as one million which at present, for new plants,
Derfor er man igennem de sidste ti år inden for industrien gået over til hovedsagelig at være interesseret i udnyttelse af anlægget.
For this reason, over the last decade the main preoccupation in
Kapitalomkost ninger får mere og mere betydning for omkostningsstrukturen, og dette har tilskyndet virksomhederne til at udnytte maskinerne fuldt ud, og arbejds tiden er blevet udvidet, således at hele døgnet er dækket alle ugens syv dage.
The growing weight of capital expenditure on the cost structure prompts finns to saturate the machines, extending workirrg hours to cover the ful"l 24 hours a day, seven days aweek.
Arbejdstilrettelæggelse m.h.t. skift er derfor gennem de senere år blevet et centralt spørgsmål i forbindelse med konfrontationer med fagforeningerne.
The subject of the organization of work in shifts has conEequently becone a.central issue in confrontations with the unions in the last few years.
Der er i bomuldsindustrien blevet indført nye holddriftssystemer i langt større udstrækning end det er tilfældet for nogen anden industrigren.
New shift systems have been introduced more extensively cotton industry than in any other industrial sector.
Man er kommet frem til løsninger, der var fuldstændig nye på det italienske arbejdsmarked, som f.eks. den 36-timers arbejdsuge i 1973 samt de nylige forsøg med yderligere arbejdstidsforkortelser og indførelse af deltids arbejde.
Solutions have been arrived at that were totally new to the Italian indtrstrial the recent scene, such as the 36-hour working week in 1973 andexperiments with a further reduction of working hours and the introduction of part-time r,prk.
Det var kun kort tid siden 40-timers ugen var blevet indført i tekstil- sektoren, da man i 1972-73 iværksatte de første forsøg med det såkaldte
The 4O-houn working week had only recently been introduced textile sector when the first experiment.s with the so-caIIed
6 timerxó dage holddriftssystem.
6x6 (6 hrs x 6 days ) shift, system were init,iated 6x6 systen shortened the working week by a furttrer
Igennem dette 6x6 system forkortedes ar bejdsugen med yderligere 10%, så den kom ned på 36 timer.
108, bringing it down to 35 hours.
Dette forhold er yderst vigtigt, når man betragter det i relation til arbejdstiden for skifteholdsarbejde inden for andre fremstillingserhverv.
Tttis fact is highry signifJ.cant when viewed rn relation to working hours for