natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I dette afsnit belyses de ansattes indflydelse på arbejds miljøforhold gennem den særlige sikkerhedsorganisation, der findes på danske virksomheder.
12 members, have equal the respons- committees slze of the the group management as well as technical and commercial staff members the group of and union, shop are not members of any kind of trade representatives of other employees.
Indflydelse på arbejdsmiljøet via tillidsmænd og samarbejdsudvalg diskuteres ikke i dette afsnit, men relationerne mellem sikkerhedsorganisationen og disse andre former for indflydelse tages op i afsnit 1.7.
The ible that b) stewards are among the elected than ex wiII sho5t members ofgroupb).Anelectionheldlfmoremembersaretobe employees there are officio only be stewards.
Det var først med arbejderbeskyttelsesloven af 1954, at de
divides the tasks of the co-ope-
11 underordnede ansatte fik en ret og pligt til at vælge sikkerhedsrepræsentanter og indtræde i en sikkerhedstjeneste, hvori også arbejdsledere og ledelse skulle være repræsenteret.
7 five can be character- The employees have two other fields, in ration commiLtee into seven fielcls, af which ized by the extent of the employeesr influence. co-determination in two fields, coinfluence and a right to be briefed in the flfth field.
I 1962 kunne arbejdstilsynet melde om ca. 500 sikkerhedstjenester i Danmark ( Rieper, 1977, s. 210 ).
"to for - sä- in workr of local the and organization as regard$
En væsentlig udvidelse af virksomhedernes sikkerhedsorganisation skete ved en ændring af arbejderbeskyttelseslovgivningen, der trådte i kraft i 1972.
The committees have a right mulating principtes governing fety and vrelfare conditions", the formulation the concern...".
Herefter skulle virksomheder med 10 beskæftigede og derover inden for håndværk, industri m.v. etablere et internt sikkerhedsarbejde.
"principles governing co-determination gives staff two equal labour
Inden for hvert arbejds lederområde danner arbejdslederen og én af de ansatte valgt sikkerhedsrepræsentant en sikkerhedsgruppe.
According an obliga- influence. are under the
I virksomheder med 20 ansatte eller derover oprettes et sikkerhedsudvalg omfattende virksomhedens leder, 2 arbejdsledere og 2 sikkerhedsrepræsentanter .
Agreement both management and strive for agreement.
Med vedtagelsen af arbejdsmiljøloven af 1975, der trådte i kraft i 1977, fastholdtes disse regler for sikkerhedsorganisation, og den blev udbygget yderligere på de små virksomheder med 19 ansatte, hvor arbejdet for sikkerhed og sundhed skal ske ved personlig kontakt mellem arbejdsgiveren, eventuelle arbejdsledere og de øvrige ansatte.
The cornmittees guidelines for regard to "the and production", with work have the a right to arrangement coinfluence of the daity in the and regard to
Arbejdsmiljøloven af 1975 er en rammelov.
"rvith changes implies of important co-Influence
Ifølge denne bekendtgørelse kontrollerer sikkerhedsgruppen "sikkerheden og sundheden i det daglige og er med til at plan lægge arbejdsgange og arbejdsmetoder, ombygninger, indkøb af stoffer og materialer, maskiner og andet, der kan have betydning for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. ...Sikkerhedsudvalget leder og planlægger hele virksomhedens sikkerheds- og sundhedsarbejde.
"that concern. " According the management gives the implementation to the Agreement the cooperation committee and suggestions' the management's of the viewpoints basis of good possibilities for subseguent decislons." for the exchange incorporation in receive information economic sj-tuation from and the managej future pros- has to a right to the concern's
(Arbejdstilsynet, 1980, s. 3-4).
The committee ment relating pects.
Som en nydannelse fastslår arbejdsmiljøloven, at "der kan fastsættes regler om, at arbejdsprocesser skal planlægges på forhånd, og at sådanne planer skal forelægges arbejdstilsynet til udtalelse eller godkendelse" ( Christiansen og Falk, 1976, s.17 ).
Then must tems a task vrhich both groups may veto, as the two groups the introduction of productivity-promoting stage sys- establishment of funds with educational and social aims follows agree or the em- the task are to be discussed. oloyees may exercise does not require the fields in which last-mentioned for agreement.
Det betyder, at de ansatte via sikkerhedsudvalget kan få indflydelse på arbejdsmiljøets udformning.
As opposed to the two co-determination, the two groups to strive
De ansattes mulighed for at gøre deres indflydelse gældende er endvidere blevet styrket ved en skærpelse af kravene til
In spite of this wide range of tasks there is no indication that
12 arbejdsmiljøet.
Accordi'ng so in the or
Loven foreskriver således et miljø, der ikke blot udelukker ulykker og øjeblikkelig sygdom, men også "påvirkninger i arbejdet, som fysisk eller psykisk virker skadeligt på helbredet i det lange løb" (Christiansen og Falk, 1976, s. 6).
, the to iniporLance of the the latest tt'ray1) ser- the v'rithin ancl enl,erprises inclustrj-es ancl net.l-.worki'g asse'ssed by ''Very greal'' isf rom influence of the rcpresentatives to be ,,me(]ium,,on a scale going iron vice the sector, the respclndents to"verylitt-le"infl-uence'withrec-;ärdtotheassessmentofthe the assessment reflecLs conniittees, of the co-operaLj.o.
I kraft af ar bejdsmiljølovens karakter af rammelov er der udstedt en række bekendtgørelser, som det dog ville føre for vidt at omtale i denne sammenhæng.
function aslighLlymoreposit-'iveattituc]e.ThisSeerflstoindicatetttat theexpectationsofthecomrn.itteesdoesnotgosomuchtowalcls ancl conimuni- job satisfaction such as matters, ils other
Effekten af den nye arbejdsmiljølov er endnu ikke blevet undersøgt.
These corresponcl rvitli influence cation.
Derimod er opbygningen af sikkerhedsorganisationen fra 1972 og sikkerhedsarbejdets almindelige vilkår blevet vurderet i to undersøgelser udført af henholdsvis social forskningsinstituttet og Olaf Rieper (1975) .
co_operationcommitteej.ntheCitycgColrerlragen(LundanJar,n"']- of influence the lack
Socialforskningsinstituttets undersøgelse blev udført i 1973 og omfatter 253 virksomheder inden for DA's område.
' stemmed the de- into comrni.!:t.eesstepped
Den viste, at andelen af virksomheder med sikkerhedsorganisation var stigende fra 36 pet. af virksomheder med 10 - 50 ansatte til 95 pet. af virksomhederne med over 200 ansatte (Arbejdsmiljøgruppen, 1974, s.173 ).
1971). the fact sen from cisionmaki.ngprocessattoolateastageforthcrntoinfluencethe content of the decisions' activities s;upporL the factor externar.
Riepers undersøgelse omfattede kun 5 virksomheder med fra ca. 50 til ca. 1200 ansatte.
Bcth cornrnittee.
Tre af disse virksomheder havde haft en sikkerhedstjeneste før 1972.
cooperation of the
Undersøgelsen gav mulighed for at vurdere graden af de ansattes indflydelse som følge af sikkerhedsorganisationen.
Internallyitisthusimportantthattheco-operationcommit{-ee a of of setting possibility of the makes use
Den gav endvidere en indsigt i de forhold, som er med til at reducere de ansattes udnyttelse af deres ret til indflydelse.
DEC the sub-cornnittees with dealing to the section
Med hensyn til indflydelse viste undersøgelsen, at sikkerhedsrepræsentanterne ikke følte, at de havde nogle større problemer med at få sikkerhedssager igennem, og at de derfor var tilfredse med deres sikkerhedsmæssige indflydelse.
''the of nel{ em- introduction safety' of ne!\I wage systenrs' f ordiscussionj-nsub-committees:pl-oyees,trainingf,theintroduction rationalizationandre-structuring'information=u:::""='estab- p.
Sikkerhedsarbejdet er imidlertid begrænset til de mindre sager på værkstedet.
of funds, lishing by in conrmittees the cooperation covered of the field half ttre undel just showed that
Sikkerhedsrepræsentanterne oplevede således ikke at have nogen væsentlig grad af indflydelse via sikkerhedsudvalget, hvor større sager kunne være taget op ( Rieper, 1975, s. 62-63 & 70-71 ). Page 45
DFTU (1968) ä study of the the DEC andthe cc-operationcomnritteeshadsetuponeormoresub-committeesby
Årsagerne til at sikkerhedsarbejdet er begrænset til de daglige sikkerhedssager fandt Rieper i sikkerhedsrepræsentanternes bundethed af deres arbejdsrolle.
Cooperation to the same the concern larger up the be set seem to
Den tillod dem ikke at overskue en mere vidtgående sikkerhedsproblematik.
(the more sub-committees
Siden kursernes start i 1977 er de indtil udgangen af 1979 gennemgået af ca. 67.000 eller omkring 3 0-4 0 pet. af det samlede antal sikkerhedsgruppemedlemmer, jf. nedenstående oversigt.
:::;":::"tt; on pre li Til "' v resurts ffi:i=tfiil:;:'i:ä"il;ääi""i;;;;;"n.i, la;ecl survey oi- "In- intärnatiänal co^tri'uti;;'!o-the
Administration - Bygge og anlæg 1661
But that appty to it woulcl he entilled of the rneetings and the follol.r- planning results.
Kilde: Oplysning fra Ole Golbert, Arbejdsmiljøfondet, april 1980.
periencing ctifficulties as a result albeit in more positive cont.exts - where the concerns are facing substantial restructuring and changes," However, this statementdoes not necessarily cover the Lypical pictur:e of the condj-tions experienced by Danish cooperation committees.
Et andet forhold, der kan komme til at fremme sikkerhedsorganisationen, er oprettelsen af en bedriftssundhedstjeneste (BST) efter regler fastsat af arbejdsministeren ifølge en be kendtgørelse fra 1978. Bedriftssundhedstjenestens opgaver er
Even the Secretariat of the öo-o1:erati-on Boarcl has seen the members of cooperation con'unj-t- meetj-ng tdes express a feeling of powerlessness activities (Samarbejcle (Co-operatj-on) the Ig77, official p.3) outside No. 2,
- 14 - at registrere og vurdere arbejdsmiljøpåvirkninger, rådgive ved produktionsplanlægning m.v.
This section deals with the influence and health at work through the special Danish concerlts.
(Direktoratet for Arbejdstilsynet 1979, s. 15). I be styrelsen for et BST-center eller branche-BST skal der være en ligelig repræsentation af ledelse og ansatte, således at de hver repræsenterer 50% af stemmerne.
The influence on the of the safety working emplc'yees on safety service existing environment which shop stewards and cooperation commj.ttees have wiII not be dis- relationship between the safety of influence are discussed in cussed service Section in this section, but the and certain other forms L.7.
Et flertal både i gruppen af ansatte og i gruppen af ledelsesrepræsentanter kan bestemme, at formandens stemme skal tælle dobbelt i tilfælde af stem melighed.
It was not until. the passing of the Safety and llealth at Work Act, 1954 that the nonsupervisory staff members got the right and a duty - to elect safety representatives and to participate in a safety service in which supervisors and management should also be represented.
Vælges dette alternativ ikke, bortfalder et forslag i tilfælde af stemmelighed; men DA og LO anbefaler, at der i tilfælde af uenighed søges en forhandlingsløsning.
In 1962 the Directorate of l,abour Inspection reported that there were approx.
(Aftale mellem DA og LO, København, den 16. november 1979).
500 safety services in Denmark (Rieper, L977, p. 210).
1.6 Arbejdstagerrepræsentation på bestyrelsesniveau.
In concerns with 20 employees or more a safety committee shall be set up, consisting of the manager of the concern, two supervisors, and 2 safety representatives.
Dernæst gennemgås reglerne for arbejdstagerrepræsentation ifølge de gældende selskabslove.
are also incorporated Lg75rwhich came into force small concerns are cover- from 1 to 9 employees,
På grundlag af et par under søgelser belyses anvendelsen af lovgivningen og nogle af de problemer, som indflydelse på bestyrelsesniveau har rejst, samt nogle af de faktorer, som kan forklare omfanget af arbejdstagerrepræsentanternes indflydelse.
These rules relating to the safety service in the new Safety and Health at Work Act, in L977, and pursuant to the new Act also ed by the regulations; in enterprises with take place by (if applicable), personal and the be- em- contact other and health emnloyer, work shall supervisors the safety tween the ployees.
Dansk fagbevægelses holdning til at udbrede de ansattes indirekte indflydelse fra at omfatte de daglige arbejdsforhold til at omfatte de overordnede ledelsesspørgsmål på bestyrelsesniveau var endnu i 1967 negativ ( LO, 1967, s. 28-29 ).
establishes that the safety committee shall pIan,. äC- supervise, and inform about the safetlr and health concern.
LO mente, at repræsentattion på dette niveau måtte afvente en ændring i ejendomsretsforholdet.
A new concept in the Act is that "ru1es re- planning of work processes maybe laid dovrn in ad.vance,
Da LO derefter i 1971 foreslog indførelsen af økonomisk demokrati i form af en arbejdstagernes
The 1975 Act vise, direct, work in the gulating the
Politisk set var det kun socialdemokratiet, som sluttede op om forslaget, som var udarbejdet af LO i samarbejde med socialdemokratiet og Det kooperative Fællesforbund.
and Falk , Lgl6, the employees via safety committee the the
Derimod fik en socialdemokratisk handelsminister i 1973 i forbindelse med en revision af aktieselskabs- og anpartsselskabslovene Folketingets tilslutning til, at to arbejdstagerrepræsentanter kunne ind vælges i aktieselskabs- og anpartsselskabsbestyrelser. De to love trådte i kraft den 1. januar 1974.
"factors the long the employees to exercise their influence has also been by an intensification of the demands on the working envi- Thus the Act prescribes an enviroment which not only the danger of accidents and immediate sickness, but also in the work which harrea detrimental effect on health in term in terms of physical orpsychological consequences.tr
Ifølge denne lovgivning kan arbejdstagerne i virksomheder med 50 ansatte og derover kræve, at der af arbejdstagerne vælges to bestyrelsesmedlemmer.
The effect of the new Act has not been examined hand, the expansion of the safety service system the general conditions of the safety and health in tvro studiesr prepared by the Danish National Research and OIaf Rieper (f975), respectively
Retten til at vælge bestyrel sesmedlemmer er betinget af, at mindst halvdelen af arbejds tagerne ved skriftlig og hemmelig afstemning har tilkendegivet, at de ønsker et valg afholdt.
The study prepared by the Danish National Institute of Social Research was carried out in Ig73 and comprj-ses 253 concerns attached to the Danish Employers' Confederation.
Valgbar er enhver arbejdstager, som er myndig, og som har mindst 12 måneders anciennitet.
It showed that the proportion of concerns with a safety service was on the increase from
Der stemmes på to lister over kandidater som henholdsvis bestyrel sesmedlemmer og suppleant, hvilket sikrer at mindretal på godt en trediedel kan få valgt et bestyrelsesmedlem og en suppleant.
36 per cent of concerns with from 10 to 50 employees to 95 per cent oi concerns with more than 2OO employees (Arbejdsmilj@gruppen (the Safety and Health Group),L9"t4, p. 173).
Der er ikke opstillet særskilte regler for ar be jdstagerrepræsentanternes virke; de stilles ifølge lovgivningen lige med andre bestyrelsesmedlemmer i henseende til alle rettigheder, pligter og ansvar.
Approx. l0 per centofthe concerns with a safety servj-ce stated that they had problems with it, first and foremost as a result of the lack of under- standing on the part of employees of the safety and health work.
Vender vi os dernæst imod arbejdstagerrepræsentationens faktiske udbredelse, viste en undersøgelse inden for DA's område fra 1975, at der var valgt arbejdstagerrepræsentanter i ca. halv delen af de omkring 1000 selskaber, der beskæftigede mindst 50 arbejdstagere (DA, 1975, s. 56).
Rieper'sstudyonlycomprised5concernswithfrom50toapprox.12OO employees.
Et antal der er vokset en del siden.
Three of these concerns had had a safety service prior to 1972.
Der var valgt næsten lige mange funktionærer og arbejdere som repræsentanter.
The study made it possible to assess the degree of employee influence as a result of the safety service.
Det betød en vis overrepræsentation af funktionærer, der kun udgjorde en trediedel af det samlede antal ar bejdstagere.
Furtheflnore, it gave insight into the circumstances that contributed towards of u*.ilization of influence, reducing the the question this the right study to influence. showed that the
Det fortolkedes i undersøgelsen som udtryk for en "åben eller stiltiende aftale om, at begge grupper burde repræsenteres i bestyrelsen" (DA, 1975, s. 8).
As regards safety repre-, sentatives bringing and didnotfeelthattheyhacl any significant problems. in up for discussion matters relating to safety and health, satisfied wit.h their influence on safety.
Med hensyn til at informere arbejdstagerne om bestyrelsens arbejde var den hyppigst anvendte metode skriftlig orientering gennem opslag, personaleblad
Hovrever, were safety they the and health work is limitecl to minor matters in the work-
I godt halvdelen af selskaberne benyttedes (til lige) samarbejdsudvalget som informationskanal.
that the reasons for and daily found work that the arising safety in the the facL problems is
Det er ifølge lovgivningen en forpligtelse for selskaberne at informere om bestyrelsens arbejde, og det var ventet, at arbejdstagerrepræsentanterne kunne få problemer med deres tavshedspligt om visse bes'tyrelsesforhold.
Rleper health work limited to ordinary the circumstance that from the safetlz stem tied representatives for them to by see are the their work role. consequences
I DA's undersøgelse var der imidlertid kun knap 5 pet. af selskaberne, hvori ledelsen oplyste om sådanne problemer.
It made it difficult safety and health of problems.
Et andet problem, der var ventet, angik arbejdstagerrepræsentanternes habilitet.
To this with fellow workers a lack of backing from demands placedbefore could regard their the management.
Her udtalte handelsministeren til Folketinget ved lovenes behandling ( Folktingets forhandlinger 1972/73, spalte 3107 ), at inhabilitetsreglen indebar, at arbejdstagerne ikke kunne "deltage i behandlingen af spørgsmål om arbejdskamp, afslutning af kollektive lønaftaler og forhold til arbejdsgiverorganisationerne."
Accord.ing to safety study the management did not this the to and post as show any initiative, the management in the representative of either, the safety top level, taken the comr.itt.ee\^ras typLcalll' and he vrould normally by an execut.ive below post as an extra job hold the
I DA's under søgelse blev inhabilitet kun nævnt som et problem af to selskabers ledelse ( DA, 1975, s. 12 ). Arbejdstagerrepræsentationens problemer må derfor siges at ligge andre steder.
The be must also the above so that be assumed to influence the reasons mentioned in of a more basic naturer paragraph they will may of the L975 Act.
Vi skal udpege nogle af disse.
Section 9 of this the restricting factors; according safety committees and safety groups in safety and health.
Et af problemerne er, hvem skal arbejdstagerrepræsentanterne repræsentere?
This training of of the Danish Employers' Confedera- Trade Unions as a 32 hours course.
I en undersøgelse af Ann Westenholz omfattende 17 virksomheder mente de fleste af de nyvalgte, at de skulle være interessentrepræsentanter, mens de generalforsamlingsvalgte bestyrelsesmedlemmer mente, at de nye arbejdstagermedlemmer burde varetage helhedens interesser.
safety service as a consequence however contribute to reducing to this section the membefs of are to have a certain tralning takes place under the auspices tion and the Danish Federation or representatives will take (samarbejde (co-operation)
På trods af den skitserede arbejdstagerholdning viste undersøgelsen dog kun i få tilfælde, at bestyrelsesarbejdet havde ændret sig.
Another factor that may contribute to strengthening the safety ser- in vice is the establishment of an lndustrial medical servj,ce starting 1978.
Spørgsmålet er herefter, om man på dette grundlag kan slutte noget om arbejdstagerrepræsentanternes indflydelse eller magt.
Dependj-ngon the more detailed framing and the steering of It ,lt may contrLbute to an assessment of the working environment and to a treatment by the'safety committee of qubstions relating to the working environment of a more longterm nature.
Følger vi Westenholz ( 1-7", s. 43) sondring, hvorefter magt betyder, at én part påvirker en anden
The steering of the industrial medical service is .however in itself a quesLion of the distribution of influence between management andemployees.
Relationerne mellem de ansatte og deres repræsentanter på bestyrelsesniveau synes meget svag.
The wish continue:to an." otl: direct and apportion for a resrriction of work rhis
Ifølge TTestenholz ( 19,78, s. 89 ) oplyste knap tre fjerdedele af de ansatte, at de# sjældent eller slet ikke oplevede at have indflydelse på beslutninger i virksomheden gennem deres repræsentanter i bestyrelsen.
15: statements is opposed to the demand right (Fyens srif rstidende, by the environmental consul- tant
Den beskedne indflydelse og magt, som arbejdstagerrepræ- sentationen er udtryk for hænger sammen med flere forhold (Westenholz, 1978, s. 68-74 & 115 ). For det første er der bestyrelser, som ikke udøver nogen særlig indflydelse, fordi de styres af et moderselskab eller har overdraget indflydelsen til direktionen. Et andet forhold er, at beslutningerne på bestyrelsesniveau er så komplicerede, at arbejdstagerrepræsentanterne ikke har tilstrækkelig viden til at bidrage til drøftelserne. Et tredie forhold er arbejdstagernes manglende økonomiske basis for indflydelse i modsætning til aktionærernes. Overfor de generalforsamlingsvalgtes ejendomsret oplever arbejdstagerrepræsentanterne en magtesløshed. 1.7 Samspil og modspil mellem repræsentative ordninger.
DFTU to board representation of a type which !{est Germany and Norway for a number of years. cription of the rules for the representatj-on tr"" u..r, known i; Then follows a d,es- of employees as raid down in the companies acts in of a few studies on the basis applications force. and its level, andsome oftheandsorne ofthe we illustrate the legislation problems raised by influence factors that can explain the at the extent board of the influence an"-r;;;.-
I dette afsnit gennemgår vi først det sammenfald, der kan være i medlemsskabet af de forskellige repræsentative ordninger.
"t sentatives of employees.
Dernæst analyseres den praktiserede opgavefordeling, og endelig diskuteres de eventuelle påvirkninger fra én ordning til én eller flere af de andre.
Danish labour empJ-oyees from an expansion of the ariry work clirect Iems influence of comprising to the superior late as in managementquestionsatthe1967(LO(DFTU),11967, pp.
Der findes ikke mange oplysninger om overlapningen mellem rollerne som tillidsmand, samarbejdsudvalgsmedlem, sikkerhedsrepræsentant °9 arbejdstagerrepræsentant i bestyrelsen.
leve1 was negative as The DFTU thought that to be postponed until the representation at this there had been a change in
Ud fra de gældende aftaler og love må det imidlertid antages, at sikkerhedsrepræsentanterne udgør det største antal, nemlig ca. 75-000 svarende til halvdelen af antallet af sikkerhedsgruppemedlemmer (jfr. ovenfor)(Samarbejde 1978, s. 5).
1eve1 would have the concept of the introduction of private property. lvhen in LITL the of economic democracy in the form for employees, it was natural that at an investment the same time and profit, fun,l it demanded that least the two in employee capital members in the proportion to in companies shourd be represented by at board, and that it should arso be repre_ its share of the total_ eguity capital (Lo sented (DFTU), l97l, p.
En del af disse er tillidsmænd, men uden at det kan siges, hvormange det gælder.
The proposal for economic democracy hras sharply and other similar trade organizations.
Antages det, at der fortsat er omkring 1 tillidsmand pr. 50
Socj-a1 Democriatic nevertheless, in
Samarbejdsudvalg er fortrinsvis oprettet på de større virksomheder, og der er derfor færre samarbejdsudvalgsmedlemmer end tillidsmænd, men disse medlemmer skal fortrinsvis være udvalgt blandt tillidsmændene.
Dentocra'- a bill' elect:etl sLoc:l < conri:,anic:s;rncl pt::ivate f-imjted compaui-es eI SOciaI tic I.linjstcr of llr:;rc1cgol- the Fol.llct-irlg's enclorsenenL of accordirrg to vrhicir tvro employee rcpl:cr+entatives ccul-d be