natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtil da anbefales det, at der etableres tilsvarende regulationer i f.eks. interne virksomhedsaftaler.
Until then it is advisable to lay down any relevant regulations in internal company agreements.
Som eksempel på en oversigt over de retslige aspekter på arbejdspladsen m.h.t. sikkerhed og sundhed henviser vi her til BELIERs (1980) sammenfattende rapport.
The comprehensive report by Belier (198Ο) can be cited here as an example of a survey of the legal aspects at the workplace in relation to health and safety.
For dataskærmarbejdets område burde man på lignende måde udarbejde en sammenfatning af de retslige aspekter i alle EF-lande.
A summary of the legal aspects in all Community countries in re­spect of VDU work should be similarly compiled.
5.2 Teknologi-aftaler mellem arbejdsgivere og arbejdstagere
Technology agreements between employers and employees
Hidtil er særlige aftaler om introduktionen af nye teknologier, som dataskærmarbejde medfører, kun fåtallige inden for EF.
Special agreements on the introduction of new technologies, such as VDU work, do not exist to any great extent so far in the Community.
Indtil nu findes der kun tilgrundliggende punkter, baseret på bedømmelseskriterier (gennemførlighed, udholdelighed, rimelighed, trivsel), i de relevante sociale regelinstrumentarier.
Basic positions have been established by means of assessment criteria (feasibility, tolerability, acceptability, satisfaction) in the relevant social regulating instruments.
Sådanne regelinstrumentarier er f.eks.:
Such instruments comprise, for example: a. laws and regulations; b. standards and directives;
45 a) Love og forordninger b) Normer og retningslinier c) Aftaler mellem tarifpartnerne
39 c. agreements between employers and employees.
Som eksempler på disse tre grupper regeiinstrumentarier kan man nævne følgende her: ad a) Love om bedriftsaftaler mellem ledere og arbejdstagere Love om sikkerhed på arbejdspladsen Love om arbejdstagerrepræsentanter ad b) Forordninger om arbejdspladser EN-normer og nationale normer
As examples of these three groups of regulating instruments we may cite: for a. laws on labour relations laws on safety at work laws on staff representation; for b. workshop regulations EN and national standards statutory and semi-statutory regulations on health and safety; for c. collective wage agreements works agreements departmental agreements.
Hidtil findes der kun få tarifaftaler, der indeholder regulationer vedr. arbejdet ved dataskærmterminaler eller vedr. selve teknologi erne.
There are as yet few collective wage agreements containing regulations on VDU work or on the technologies themselves.
Mennesket på dataskærmarbejdspladsen
Man at the VDU workplace
6.1 Fysiologiske belastninger
6.1 Physiological stresses
Eftersom dataskærmarbejde kun kræver ringe motorisk eller dynamisk arbejde, må vægten lægges på den målelige formgivning til lettelse af det hyppigt forekommende statiske holde-arbejde.
Since little motor or dynamic activity is required for VDU work, particular importance must be attached to the quality of the dimensional design to ease the considerable static postural activity which occurs.
Ugunstige kropsstillinger kan forårsage lidelser i nakke-, ryg-, mave- og benregionerne. nerne.
An unfavour able posture can cause pains in the neck, the back, the stomach and the legs (Figure 26).
Udadbøjet form 1 brysthøjde højde
Body bent outwards at chest height.
En vinkel på ca. 90° mellem under- og overarm.
An angle of about 90 between forearm and upper arm.
Overarmen næsten odret. Indad bøjet form
Upper arm nearly vertical.
Fødderne flade mod gulv eller fodatøtte.
Feet flat on the floor or foot-rest.
Sagbenrbejder
Lumbar region
Arbejdshandlinger ved skærmterminalen
J _J Normal office work (see Grandjean)
ADSPURGTE
Activities at VDUs
Resultatet er for tidlig træthed og eventuelt muskelkrampe.
Physical problems experienced in sedentary work as % of interviewees
En anden undersøgelse beskæftigede sig med den relative hyppighed af sygdomme, forårsaget af forskellige former for dataskærmarbejde. STEWART (1978) har registreret nakkesmerter, rygsmerter og hovedpine blandt dataregistratorer, dataskriversker, sagbearbejdere, program­mører og korrekturlæsere (figur 28). Man er klar over, at disse for­mer for smerter som oftest optræder hos dataregistratorer.
Another study was concerned with the relative frequency of physical dis comforts for different kinds of VDU work.
Dette kan forklares af den intensive kobling mellem den dataregistrerende og arbejdsmidlerne, tekst, tastatur og dataskærm.
This can be explained by the close link between the data recorder and his working tools
(Ifølge Steuert)
(see Stewart) v\S .. .Programmer
Skriver
DEC Printer
I I ror fysiologi­ ror analog­ske data data
J L for analog data for physio- logical data
REGISTRERING AF ELEKTRO­
Amplifier be
En analyse af de elektrofysiologiske målingsdata viste, at der kun var gennemgribende forskelle for blinkemekanismens vedkommende, idet blinkefrekvensen steg betydeligt under dataskærmarbejde.
Neck EMG ECG electrophysiological measurements showed that there were consistent diffe rences only in eyelid movements, ie the frequency of eyelid movement in creased considerably in VDU work.
EKG- og EMG-dataene viste derimod ingen klare forskelle, der kunne tyde på, at den ene arbejds metode er mere anstrengende end den anden.
In the ECG and EMG data, on the other hand, there were no clear differences indicating whether one method of work ing is more strenuous than the other.
Disse forskningsresultater må dog tolkes med største forsigtighed.
These findings must be interpreted with extreme caution, however.
Det er umuligt ud fra dette forsøgsarrangement, der bandt testpersonerne maksimalt 3 timer (med pauser) til den eksperimentelle "arbejdsplads", at aflede nogetsomhelst om mulige højere belastninger af personerne gennem den ene eller anden metode, når arbejdet strækker sig over hele arbejdsdagen (7-8 timer).
It is not possible from this experimental set-up, which tied the subjects to the experimental "workplace" for a maximum of 3 hours (with breaks), to deduce anything about possible higher stresses on individuals caused by one or other method if the work extended over a whole working day (7-8 hours).
I øjeblikket kan man også kun spekulere om grundene til den højere blinkefrekvens under skærmterminalarbejdet.
It is also only possible to specu late at the moment about the reasons for the increased eyelid movement in VDU work.
Grunden kan eventuelt være dataskærmflimmer, men dog også manuskriptets og data skærmens forskellige synsniveauer.
It may be due to the flicker of the screen, but also to the different gaze levels of the document and the screen.
En yderligere fysiologisk belastning er de hyppigt observerede øjenlidelser blandt dataskærmoperatører.
Another physiological stress is the eyestrain frequently found in VDU operators.
Dette blev etableret i forskellige undersøgelser af bl.a. HUELTGREN og KNAVE (1973), GUNNARSSON og OESTBERG (1977) og CAKIR (1978).
This has been established in various studies by HUltgren and Knave (1973), Gunnarsson and Östberg (1977) and Cakir (1978).
Ifølge DUBOIS-POULSEN (1969) kan symptomerne for øjentræthed opdeles på følgende måde:
According to Dubois-Poulsen (1969) the symptoms of visual fatigue can be classified as follows:
- Subjektive gener: Brænden, kløen, tunghed, hyppig blinken, trang til at gnide øjnene.
Subjective problems: burning, itching, heavy eyes, frequent blinking, rubbing the eyes.
- Okulære symptomer: Hovedpiner, smerter bag og over øjnene.
Ocular symptoms: headaches, pains behind or above the eyes.
- Generelle symptomer: Søvnighed og ulyst til at arbejde.
General symptoms: drowsiness, disinclination for work.
Årsagerne til sådanne øjenlidelser kan være af personlig art eller hidrøre fra forholdene på arbejdspladsen.
The causes of such eye troubles may be personal in character or may be the result of the circumstances of the work situation.
Ikke-korrigerede synsfejl, astigmatisme, træthed, alment dårligt helbred eller vedkommende persons alder kan være årsagerne til lidelserne.
For instance, uncor rected defective vision, astigmatism, tiredness, general poor health or the age of the person concerned may be the causes.
På den anden side har faktorer, så som symbolers dårlige læselighed, utilstrækkelige kontraster, pauserne tilrettelæggelse, arbejdets varighed, belysningsstyrker, farvevalg og dagslys, sikkert indflydelse på det visuelle velbefindende.
On the other hand, factors such as poor legibility of characters, inadequate contrast, pattern of rest breaks, working time, illumination levels, colour and daylight certainly also affect visual well-being.
De ud fra fysiologiske indsigter fremsatte erklæringer i øjeblikket er modstridende m.h.t. øjenbelastning på grund af arbejde ved data skærmen .
The present state of physiological knowledge provides contradictory.evidence as regards eyestrain due to VDU work.
Moderne dataskærmteknologier med f.eks. positiv-visning, punkt matricer med udflydende billedproduktion, flimmer, afhængig af det anvendte fosfors efterglødsvarighed, mangel på metoder til vurdering af den subjektive lysstyrke og den herigennem eksisterende kontrast, er alle faktorer, der gør det umuligt - uden udførelsen af yderligere forskningsarbejder - at definere normer for de optiske visningsapparaters kvalitet ud fra et synsfysiologisk standpunkt.
New VDU technologies with, for example, positive-image display, dot matrices with indistinct presentation, flicker caused by the persistence of the phosphor used, lack of methods for assessing subjective brightness and the associated contrast - all these factors make it impossible, without further investigations, to lay down standards for the quality of VDUs from the point of view of the physiology of vision.
Eftersom de omgivende forhold i de forskellige lokaler kan være stærkt varierende, er det påkrævet, at disse omgivende forhold analyseres og beskrives omhyggeligt til opnåelse af ensartede forsøgsbetingelser.
As the ambient conditions in diffe rent rooms can vary widely, these conditions must be precisely analysed and described in order to arrive at uniform test conditions.
Psykologiske belastninger
6.2 Psychological stresses
Ved en vurdering af litteraturen om arbejde ved skærmterminaler er det forbavsende at fastslå, hvor få empiriske undersøgelser, man hidtil har udført, vedr. billedskærmpersonalets subjektive reaktioner.
In analysing the literature on VDU work it is astonishing to find how few empirical studies have so far been made of the subjective reactions of VDU operators.
Det overvældende flertal af studierne koncentrerer sig om billedskærmarbejdets teknologiske og ergonomiske aspekter som for klaring på betjeningspersonalets klager over forskellige fysiske smerte- og træthedsfaktorer.
The vast majority of studies concentrate on the technical and ergonomie aspects of VDU work in order to explain the complaints by opera tors about various physical conditions of pain and fatigue.
Der foreligger derimod kun få studier, der dækker belastningens direkte psykisk-åndelige virkninger (f.eks. åndelig træthed, monotoni, trivsel på arbejdspladsen, muligheder for personlig udvikling, identificering med arbejdet og psykisk selvbevidsthed), som disse
In contrast, there are very few studies on the direct psychological and men tal effects of the stress (eg mental fatigue, boredom, job satisfaction, opportunities for personal development, identification with the work and
51 optræder i forbindelse med skærmterminalarbejde.
44 self-confidence) which occur in VDU work.
Ifølge CAKIR (198O) findes der et stort antal teoretiske beskrivelser af de psykologiske relationer mellem menneske og arbejde samt arbejds miljøet.
According to Cakir (1980) a great many theoretical descriptions exist of the psychological relations between man and work and the working environment.
Nogle af disse kan forklare visse praktiske observationer vedr. træthed og individuelle adfærd, men hidtil har ingen af disse kunnet påvise en overbevisende relation mellem alle aspekter af den psykologiske adfærd i dagligdagens arbejdsverden.
Some of them can ex plain certain practical observations of fatigue and individual behaviour, but none has as yet produced a convincing relationship between all aspects of psychological behaviour in the everyday world of work.
De fleste metoder for arbejdsstruktur- og reaktionsanalyser angriber problemet fra to retninger : gennem en undersøgelse af de objektive og subjektive reaktioner på en bestemt arbejdsopgave eller en ar bejdssituation .
Most work-structure and reaction-analysis methods approach the problem from two directions: by studying the objective and the subjective reactions to a given task or occupational situation.
Med de subjektive metoder for en arbejdsanalyse opfordres mennesket selv til at beskrive sin arbejdssituation ud fra egne erfaringer.
In the subjective methods of work analysis, the person himself is called upon to describe his work situation in the light of his own experience.
Dette sker for det meste ved hjælp af spørgeskemaer.
This is usually done by means of questionnaires.
Vanskeligheden består dog i, at man skal formulere utvetydige og relevante spørgsmål.
The difficulty, however, lies in the problem of formulating clear and relevant questions.
- sensorisk arbejde - diskriminerende arbejde (erkendelse og skelnen mellem irritationselementer) - kombinationsarbejde (datasammenknytnings- og beslutningsprocesser) - signalisatorisk/motorisk arbejde.
An analysis of the stress in information work can be objectively classified according to four basic operations of information processing: i. sensory activity; ii. discriminatory activity (recognition and differentiation of stimuli); iii. combinatory activity (information-linking and decision-making processes); iv. signal-motor activity.
- "Medtænkning" på grund af registreringen af større signalsekvenser og deres sammenhænge fremmer præstationen og reducerer - på grund af de motiverende indflydelser - følgerne af de stillede krav, så som træthed. (Eksempel: Under skrivearbejde foretrækkes interessante tekster).
Activities such as data input make greater demands than equivalent manual activities because of the concentration needed.
- Under opgaver med et motorisk aspekt (tekstbehandling) har de psykiske træthedstegn større virkning end i de muskulære træthedstilfælde .
In activities with a motor component (word processing) it is the mental rather than the muscular effects which cause fatigue.
- De stillede krav har samtidige fysiologiske og psykologiske følge virkninger .
Strain has both physiological and psychological consequences.
- Stressnedsættelser er mulige bl.a. gennem rimelige krav, kropsbevægelse, pauser, motivationsændring (succesoplevelser).
Stress can in general be reduced by keeping demands reasonable and encouraging physical movement, breaks and changes in motivation (feel-
- I modsætning til virkelig træthed kan symptomer, så som monotoni, psykisk mætning o.s.v. praktisk talt fjernes lynhurtigt gennem ændrede arbejdsindhold.
In contrast to true fatigue, phenomena such as boredom, mental saturation, etc, can be eliminated virtually at a stroke by altered job content.
Afsluttende kan det siges, at det er vanskeligt at drage almengyldige konklusioner vedr. de direkte og indirekte psykiske virkninger af billedskærmarbejde.
In conclusion it can be said that it is difficult to draw universally valid conclusions about the direct or indirect mental effects of VDU work.
På dette område bør man udføre videregående undersøgelser vedr. de (social-)psykologiske aspekter af arbejdet ved skærmterminaler.
Further studies are needed on the (socio-)psychological aspects of work at VDUs.
Sådanne studier bør udføres på tværdisciplinær basis og tilrettelægges således, at der er en forbindelse mellem de teknisk-ergonomiske og (social-)psykologiske aspekter af deres ind hold.
Such studies would have to be carried out on an interdisciplinary basis and be so designed that in their content there is a link between technical-ergonomic and (socio-)psychological aspects.
I studien af STAEHLE et al. undersøgte man de sociale aspekter af introduktionen af skærmterminaler.
In the study by Staehle et al, sociological aspects of the introduction of VDUs were studied.
I denne forbindelse udarbejdedes en model af arbejdssituationen, som skelner mellem den objektivt og subjektivt oplevede arbejdssituation.
A model of the work situation was prepared which dis tinguished between the work situation as seen objectively and subjectively.
De objektivt etablerede ar bejdssituationer anvendtes til opdelingen af dataskærmarbejdspladserne i seks typer, mens de subjektivt oplevede blev defineret af de implicerede selv som opfattelsen af den individuelle arbejdssituation. tuation.
The objective work situations were used for the classification of VDU work places into six types, while the subjective ones were defined as the per ception of the individual work situation by those concerned.
En vurdering af de erhvervede empiriske resultater muliggjorde, at man kunne tale om typiske brugere af dataskærmterminaler.
Evaluation of the empirical results made it possible to formulate ideas on a "typical" VDU user.
I denne forbindelse er det i det følgende angivne middelværdier af en statistisk vurdering og kan derfor ikke anvendes på individuelle personer i denne udformning, men man får et overblik over den personalemæssige og organisatoriske situation ved dataskærmarbejdspladsen.
The following description is based on average values from a statis tical survey and cannot therefore be applied to individuals in this form. It does however provide an idea of the situation at the VDU workplace as regards the person and the organization.
Følgende gælder som oftest for dataskærmbrugere ifølge ovennævnte meningsmåling :
The following statements apply most frequently to the VDU user in the above survey:
Vedkommende arbejdstagere er ikke enige i de mange positive påstande om arbejdet ved dataskærmen:
The typical VDU user is male and 33 years old - has completed vocational training - has been in the firm for 8 years
De mener ikke, at dataskærmterminalen - har beriget deres arbjede - bidrager til deres trivsel på arbejdspladsen - giver mulighed for en friere arbejdsdeling - gør arbejdssammenhængen tydeligere - forøger betydningen af deres arbejde - giver større anerkendelse blandt kolleger.
- works 3.5 hours a day at a dialogue workplace - has his own terminal at the workplace - was not informed about the introduction of the new technology and was not trained before its introduction - needed a 2-week familiarization period
- forbedrer arbejdsklimaet - forøger mulighederne for individuel arbejdspladsudformning - forøger forfremmelsesmulighederne.
46 work process, which have been partially fulfilled - states that a special product team has been set up for implementation in his organization does not know whether a separate company agreement has been concluded.
På den anden side bliver negative udtalelser om arbejdet ved data skærmterminaler ikke godtaget.
Those concerned disagree with a great many positive statements made about VDU work:
- arbejdet ved dataskærmterminaler gør dem hurtigt trætte - dataskærmterminalen kræver usædvanlig stærk koncentration.
They do not consider that the VDU - has enriched their work - contributes to job satisfaction allows a more flexible organization of work - shows the work context as a whole more clearly increases the importance of their work increases esteem among colleagues.
Man henviste til følgende vigtige ændringer, forårsaget af dataskærm terminalens introduktion:
The following statements concerning VDUs are rejected even more vigorously: they increase esteem in the eyes of friends they allow those in charge to assess performance more fairly they improve the work atmosphere they increase the opportunities for individual workplace design they increase promotion prospects.
Til sammenligning kan man klart bekræfte følgende almene hypoteser om introduktionen af dataskærmterminaler på kontorområdet:
The average VDU user adopts an attitude midway between agreement and rejection only as regards the following two propositions: - work at the VDU makes one tired quickly the VDU calls for unusually close concentration.
- Trivselsgraden afhænger af arbejdsindholdet, dataskærmarbejdspladsen får tildelt; imod alle antagelser viste de med tekstbehandling beskæftigede sig at være relativt tilfredse. - En lang uddannelsesperiode, samt kvaliteten af de berørtes orientering om dataskærmterminalens introduktion har en positiv ind flydelse på deres trivsel. - Arbejdets interessegrad, dets indflydelse på betydningen så vel som udviklingen af brugernes arbejdsområde har en positiv virkning på deres trivsel.
The following were named as the most important changes caused by the introduction of VDUs: change in the composition of the working team for one third of those questioned severe or slight eyestrain in 41$ of the VDU users questioned eye tests carried out on less than half of those questioned improvement in pay scales among 2 & % of those concerned.
Dersom man skelner mellem situationsklasser, får man følgende resultater for dataregistrrende medarbejdere og tekstbehandlere (4-8 t/dag):
The following general hypotheses about the use of VDUs in the office sector were confirmed comparatively clearly by the study:
- De i denne arbejdssituation beskæftigede blev uddannet mere end andre i en hurtig betjening af dataskærmterminalen. - De var især enige i erklæringen om, at dataskærmterminalen gør deres arbejde mere interessant, selv om dataskærmterminalen efter deres mening ikke forsynede dem med flere informationer end før i tiden.
- The degree of job satisfaction depends on the job content assigned to the VDU workplace; unexpectedly, those working on word processing proved to be relatively satisfied. - A long training period and the quality of the way in which those con cerned are kept informed on the introduction of VDUs has a positive effect on their job satisfaction. - The degree of interest inherent in the work and the effect of the VDU on the importance and expansion of the scope of their own work has a positive effect on the satisfaction of users.
- De har tendens til at mene, at dataskærmterminalen fører til ned sat social kommunikation.
If a distinction is made between work-situation categories, the results for operators working on data recording and on word processing (4-8 hours per day) are as follows:
Dersom arbejdstagerne med samme beskæftigelse kun arbejdede på denne måde i 4 t/dag, fik man følgende resultater:
- Those employed in these situations were trained more than others for rapid mastery of the VDU. - They agreed most with the statement that the VDU makes their work more interesting, although in their view the VDU does not provide them with any more information than before. - They tend to believe that the VDU leads to a reduction in social communication.
- Dataskærmterminalen står i arbejdets centrum og giver ikke sine brugere i denne arbejdssituation indtrykket af en forøget stan dardisering af arbejdet. - Under hensyn til den individuelle arbejdsdeling føler størstedelen af de berørte sig ikke indestængt af dataskærmterminalen.
Where employees were engaged in the same activity for only up to 4 hours per day, the results were as follows: - The VDU is at the centre of the work and in this work Situation does not give its users the impression of greater standardization of the work. - Those concerned do not, for the most part, feel restricted by the VDU in the organization of their individual work.
Hvad situationsklassen for de med dataopsøgning beskæftigede arbejds tagere (1-4 t/dag) angår, kunne tesen om, at dataskærmterminalens brugere anser denne for at være et meningsfuldt redskab på deres ar bejdspladser, gælde for at være empirisk bekræftet.
For the work-situation category of workers employed on data recall (1-4 hours per day) it was empirically confirmed that users classed the VDU as a useful tool at their workplaces.