natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Antallet af lønmodtagere, der arbejder på skiftehold i EF, ligger tæt på 18 mio., hvilket svarer til ca. 20% af de ansatte i fremstillingserhvervene og 18% af dem, der er ansat i servicesektoren (tabel 1).
The number of workers in paid employment who are engaged on shiftwork in the EEC is close to 18 million, corresponding to about 20% of those working in the manufacturing industries and 18% of those working in the service industries (Table 1).
Tallene varierer betydeligt fra land til land (og spænder eksempelvis i industrien fra 40% i Luxembourg til 10% i Holland), fra branche til branche og fra virksomhed til virksomhed inden for den samme branche (som illustreret på tabel 2 og 3).
The proportions vary considerably between countries (in industrial employment, for example, ranging from 40% in Luxembourg down to 10% in the Netherlands), between sectors of activity and between companies within the same sector (as shown by Tables 2 and 3).
Endelig er der også markant forskel på de forskellige holddriftssystemer (tabel 4):
Finally, there are also marked differences between the various shiftwork systems (Table 4):
D Kontinuerlig holddrift: berører 15% af skifteholdsarbejderne inden for industrien (godt 1 mio. mennesker), hvor der er markante forskelle fra land til land (hvor det er den kemiske industri og metalindustrien, der benytter sig mest af denne holddriftsform).
Continuous shiftwork: this concerns 15% of shiftworkers in industry (some 1 million people), with marked variations from one country to another (the chemical and metallurgical industries make the most use of this system).
I servicesektoren er andelen højere, nemlig 23% (ca. 2 mio. mennesker), hvilket hovedsagelig skyldes kontinuerlig skiftetjeneste i sundhedssektoren
In the service sector, the proportion is higher at 23% (about 2 million people), largely because of continuous shiftwork in the health sector.
Delvis kontinuerlig holddrift: berører ca. 50% af skifteholdsarbejderne inden for industrien, men som ikke er særlig udbredt i servicefagene.
Semicontinuous shiftwork: this affects about 50% of shiftworkers in industry, but is not very common in the service sector.
Diskontinuerlig holddrift: denne holddriftsform er på den anden side set meget udbredt inden for servicesektoren (4­5% af arbejdsstyrken og 25% af skifteholdsarbejderne), hovedsagelig p.g.a. transportsektoren.
Discontinuous shiftwork: this, conversely, is widespread in the service sector (4-5% of the workforce and 25% of shiftworkers), mainly because of the transport branch.
fremstillingserhverv servicesektor land
Manufacturing industry
Tabel 1 Antal ansatte i industrien og servicesektoren og skifteholdsarbejdere i procent heraf
Table 1 Number of employees in the industrial and service sectors, and percentage of those employees who are shiftworkers
Π Faste eller alternerende skift: her er der igen stor forskel fra land til land og fra branche til branche.
Fixed or alternating shifts: here again, there are radical differences between countries and sectors.
I Frankrig, hvor der foreligger nøjagtige tal, arbejder 12,6% af lønmodtagerne på skift, og over en tredjedel om natten.
In France, where precise figures are available, 12.6% of employees are on shiftwork, more than one third of them having to work at night.
I alt arbejder 18% af skifteholdsarbejderne på faste skift, og de resterende 82% arbejder på alternerende skift.
Overall, 18% of shiftworkers work fixed shifts and the remaining 82% alternating shifts.
D Natarbejde: ca. 15% af skifteholdsarbejderne arbejder regelmæssigt om natten.
Night work: about 15% of shiftworkers regularly work at night.
papinpapindustri grafisk automobil-stål industri industri industri branche bryggener land
Profile of shiftworkers There is relatively little female shiftwork in industry (1 million women, compared with about 8 million men).
5,2 til
0.8 to 54
Tabel 2 Skifteholdsarbejdes udbredelse inden for bestemte brancher i en række EF-lande delvis kontinuerlig ikke· kontinuerlig turnusordning kontinuerlig
Rota System semicontinuous continuous discontinuous
På den anden side set tegner kvinder sig for en større andel skifteholdsarbejdere i servicesektoren.
Table 3 Breakdown of shiftwork in the steel industry by rota system
Tabel 4 Lønmodtagernes fordeling på skifteholdsarbejde og land
Table 4 Breakdown of employees by shiftwork and country All figures are percentages
lægger begrænsninger på natarbejde for kvinder i industrien. Sidstnævnte faktor er én forklaring på, kvorfor andelen af mandlige lønmodtagere på faste natskift er højere i de industrigrene, kvor der er mange kvinder ansat (tekstilindustrien, elektronikindustrien), eftersom der er tendens til, at det er mænd, der arbejder på natholdene.
one explanation why the proportion of male workers on fixed night shifts is higher in those branches of industry that employ a large female workforce (textiles, electronics), since men tend to do the night shifts.
Opdelingen efter aldersgruppe viser, at der er flere unge mennesker, der arbejder i skiftehold.
The breakdown by age groups shows that a higher proportion of young people work shifts.
Udviklingen i de seneste år viser, at der er blevet mere skifteholdsarbejde og natarbejde såvel i fremstillingserhvervene som i servicesektoren.
The trends noted over the past few years reveal a growth in shiftwork and night work in both the manufacturing and the service industries.
Eksempelvis steg andelen af skifteholdsarbejdere på bryggerier fra i 1970 at være 23,1% til 29,9% i 1982.
To take one example, the proportion of shiftworkers in the brewing industry rose from 23.1% in 1970 to 29.9% in 1982.
Det samme mønster kan iagttages inden for de grafiske fag og automobilindustrien.
The same pattern of growth is to be found in the printing and automobile industries.
Inden for automobilindustrien er der blevet flere, der har natarbejde permanent (Frankrig), kontinuerligt skifteholdsarbejde (Storbritannien) og weekendvagt.
In the latter industry, there has been an increase in permanent night work (France), in continuous shiftwork (United Kingdom) and in weekend shifts.
Konklusion: P.g.a. mangel på oplysninger i visse Unde eller forskelle på, hvorledes de indsamler deres oplysninger, er det vanskeligt at foretage sammenligninger på internationalt phn, navnlig fordi det statistiske materiale of e er foraúdet.
In conclusion: Because of the lack of information in certain countries or the different way in which they gather their data, international comparisons are hard to make, especially as the statistics are often out of date.
Alligevel kan følgende punkter bemærkes: D det store antal lønmodtagere, som arbejder på alternerende skift og har natarbejde permanent eller lejlighedsvis D et stigende antal skifteholdsarbejdere (jfr. kapitel 2 vedrørende grundene hertil) O forskelle fra Und til Und (herunder hnde, hvis industrialiseringsniveau kan sammenlignes), hvilket viser mulighederne for at anvende en række forskellige organisatoriske løsninger, selv hvor der er tale om tekniske systemer, der minder om hinanden, eller som er snævert forbundet.
Even so, the following points may be noted: D the large number of workers who have to work alternating shifts and do night work on a permanent or occasional basis; D an increase in the number of shiftworkers (see Part 2 for the reasons); D differences between countries (including countries with a comparable level of industrialization), demonstrating the scope for a variety of organizational solutions even in similar or closely related technical systems.
Det indsamlede materiale udgør et generelt referenceværktøj for forskere.
data have created a general framework of reference for researchers.
Vi skal i denne rapport ikke give en detaljeret beskrivelse af disse retningslinier, men der bør gives en kort fremstilling, således at vi kan komme ud over den fase, hvor vi udelukkende iagttager virkningerne af skifteholdsarbejde i retning af at få en egentlig forståelse af problemerne.
This is not the place to go into that framework in detail, but a brief description should be given so that we can move on from the phase of merely observing the effects of shiftwork towards a real understanding of the problems encountered.
Denne indfaldsvinkel er et led i bestræbelserne på at opnå egentlige positive tilpasninger i holddriftsordninger, i og med at man herigennem kan se på årsagerne snarere end virkningerne. Herigennem kan man også komme nærmere på detaljerne i udvalgte løsninger.
This approach is a factor in the search for genuinely positive adjustments to shiftwork arrangements, in that the causes can be tackled rather than the effects; it also helps in working out the details of selected solutions.
En og samme foranstaltning, såsom nedsættelse af den gennemsnitlige arbejdstid, kan f.eks. få markant indvirkning på en skifteholdsarbejders arbejds- og levevilkår (f.eks. indførelse af et femte skiftehold) eller giver omvendt måske kun i meget ringe udstrækning positive resultater sammenlignet med de problemer, det resulterer i (ekstra fridage efter tur).
For instance, one and the same measure - such as reduction of average working hours - may have a marked impact on a shiftworker's working and living conditions (introduction of a fifth crew, for example) or alternatively it may lead to only a very minor gain by comparison with the problems it raises (giving extra days off by rota).
I førstnævnte tilfælde forsøger man med foranstaltningen at løse det grundliggende problem, dvs. den forstyrrende indvirkning på den biologiske rytme og det sociale liv (se nedenfor).
In the former case, the measure attempts to tackle the basic problem, ie the disruption to biological and social rhythms (see below); in the latter, it is merely designed to compensate for the disruptions created by shiftwork.
Biologiske rytmer og arbejde Mennesket er ligesom -alle andre levende væsener underlagt biologiske rytmer, der påvirker den måde, kroppen fungerer på.
Biological rhythms and work Man, like every other living being, is subject to biological rhythms affecting the way his body functions.
Menneskets funktions-rytmiske mønster påvirker selvsagt arbejdet.
This rhythmic pattern of human function obviously affects his work.
Man ved nu, at mennesket ikke er ligeså stabil
It is in the interests both of people and of the plant and company where they work.
Biologiske rytmer Selv når man iagttager et dyr, kan man se en vekslen mellem intens aktivitet og hvileperioder.
Biological rhythms When we observe even an animal we note an alternating sequence of intensive activity and periods of rest.
På samme måde indtages mad eller drikke ikke tilfældigt over en tidsperiode.
In the same way, the taking of food or drink does not occur at random over a period of time.
Med jævne mellemrum sker der forandringer: et dyr har aktivitetsforlojb.
Variations recur at regular intervals: an animal has cycles of activity.
Det er et af de fyrste punkter, der illustrerer biologiske rytmer.
This is one of the first manifestations of biological rhythms.
Mere detaljerede forsag har vist, at alle former for levende organismer (planter eller dyr, herunder mennesket) styres af disse rytmiske udsving i funktion og adfærd.
More detailed experimental research has shown that all forms of life (plant or animal life, including man) are governed by these rhythmical variations in function and behaviour.
De tre vigtigste kendetegn ved disse variationer er:
There are three main characteristics of these variations:
(a) at de påvirker alle cellerne og funktionerne i en organisme og dermed ændrer dens funktionsevne på ethvert givet tidspunkt
(a) they affect all the cells and all the functions of an organism and therefore modulate its functional capacities at any given time;
(b) at de groft sagt kan sammenlignes med en sinusformet funktion med målelige parametre, herunder periodicitet (intervallet mellem en given tilstand og det tidspunkt, hvor samme tilstand optræder igen), amplitude (det halve af forskellen mellem højeste og laveste værdi) og fase (et givet punkts position, f.eks. maksimum (eller akrofase) i den seneste tid)
(b) they are roughly comparable to a sinusoidal function with measurable parameters, including periodicity (the interval that elapses between passing through a given state and passing through it again), amplitude (half the difference between the highest and lowest values) and phase (the position of a given point, eg the maximum (or acrophase), with respect to time);
(c) at de kan påvirke samme funktion med forskellig periodicitet.
(c) they may affect the same function with different periodicities.
F.eks. varierer menneskets legemstemperatur hele tiden i IçJbet af døgnet (her anvendes udtrykket cirkadisk rytme) og også i Içibet af året (årsrytme).
For example, human body temperature varies continuously over the 24 hours (in this case, the term used is circadian rhythm) and also over the year (annual rhythm).
Med udgangspunkt i en lang række resultater fra såvel laboratorier som arbejdspladser (telexoperatører, lastvognschauffører, togførere, kvindelige spinderiarbejdere, inspektører på kemiske fabrikker osv.) kan det konkluderes, at de fleste natarbejderes arbejdsevne nedsættes.
In the light of many findings, both in the laboratory and in the workplace (with telex operators, lorry drivers, train drivers, women spinning workers, chemicals inspectors, etc), the conclusion to be drawn is that there is a lowering in the abilities of most night workers.
For at kunne modvirke denne nedsættelse af arbejdsevnen og behovet for at kunne udføre det arbejde,
To cope with this decline in their capacity and the need to perform the job they have been given, operators may modify their activity and resort to regulatory mechanisms, even though this adds to their workload.
M = rytmens middelværdi (Mesor) A = amplitude, som svarer til halvdelen af forskellen mellem yderværdierne. Rytmer kan f.eks. defineres som værende höj eiler lav amplitude φ = toppunkt eller akrofase: maksimumværdiers tidsmæssige placering. F.eks. kan maksimum i forbindelse med årsrytmer forekomme i februar, juni eller oktober T = periode eller Interval mellem to identiske situationer (f.eks. 2 maksimumpunkter eller 2 minimumpunkter)
M = mean level (Mesor) of the rhythm A = amplitude, corresponding to half the difference between the extreme values.
F.eks. er reaktionshastigheden på et signal (reaktionstid) hurtigst omkring kl. 15.30 og forbliver på et højt niveau indtil kl. 21.00. Ikke desto mindre er udførelsen af en arbejdsopgave kl. 15.30 - som er målt ud fra regne- eller sorteringsopgaver - kun 30% så god som kl. 21.00.
For instance, speed of response to a signal (reaction time) is fastest at about 1530 hrs and remains at a high level up to 2100 hrs; nevertheless, actual performance of a task at 1530 hrs - as measured by calculation or sorting tests - is only a third as good as it will be at 2100 hrs.
Set ud fra et andet synspunkt kan det tidspunkt, hvor en prøve udføres hurtigst og den tid, hvor arbejdet udføres mest nøjagtigt, ligge op til fire timer fra hinanden i løbet af dagen.
From another viewpoint, the time at which a test is performed fastest and the time at which the highest accuracy score is achieved may be separated by as much as four hours in the course of the day.
Det vil med andre ord sige, at vores reaktionsevne kan være meget hurtig på visse tidspunkter af dagen, men ikke nødvendigvis nøjagtig, mens vore reaktioner på andre tidspunkter kan være langsommere men mere akkurate.
In other words, at certain times of the day our response may be very rapid but not necessarily accurate, whereas at other times our reactions may be slower but more accurate.
For så vidt som hukommelse spiller en rolle, kan man få resultater, der tilsyneladende er i modstrid med hinanden. Samtidig med at langtidshukommelsen forringes i løbet af natten og gradvis bliver bedre i løbet af dagen, gælder det modsatte for korttidshukommelsen.
The degree to which memory comes into play may also lead to apparently contradictory results: whereas long-term memory declines throughout the night and gradually improves during the day, the reverse applies to short-term memory.
Denne form for oplysninger er vigtige i forbindelse med udarbejdelse af metoder til at fremlægge information.
This type of data is important when devising methods of presenting information.
F.eks. er det om natten ofte sværere at håndtere mange informationer, der fortløbende vises på en skærm. Samtidig fremstilling på skærmen kunne gøre operatørens arbejdsopgave lettere.
For example, at night it Is often harder to handle numerous items of Information displayed on a screen in turn, and simultaneous display might make the operator's task easier.
Vi ved endnu kun meget lidt om virkningerne af forskellige arbejdsvilkår for folk, der arbejder om natten.
We still know very little about the interactive effects of the various working conditions on people working at night.
Vi ved imidlertid, at disse vilkår vil få betydelige konsekvenser for omkostningerne ved skifteholdsarbejde og også for arbejdet med at finde frem til løsninger.
What we do know, however, is that those conditions will have a marked effect on the cost of shiftwork and also on the search for solutions.
Til at belyse dette skal det påpeges, at skifteholdsarbejdere kun sjældent arbejder alene.
As an illustration, it should be pointed out that a shiftworker rarely works on his own; he is usually a member of a crew.
Skifteholdsarbejderen indgår som regel i et skiftehold.
Such factors are vital when defining the size of crews.
Fordelingen af arbejdet på et skiftehold eller blot det, at der er en formand, kan meget vel tænkes at ændre virkningerne af biologiske rytmer.
They conflict with the tendency to cut down on the numbers employed at night, but they suggest ways and means of adapting working hours.
F.eks. kan et skift undertiden gøres længere mod at et andet skift forkortes, hvis holdenes størrelse og sammensætning og arbejdet betyder, at kollektiv ledelse kan lade sig gøre til acceptable udgifter (jfr. 3.2.2).
management of tasks at an acceptable cost (see 3.2.2).
Alt dette bekræfter, at tilpasning af holddriftsordninger indebærer langt mere end blot at fastlægge nogle få regler for tidsplanlægningen. I praksis drejer det sig om arbejdsvilkårene som helhed.
All this confirms that the adaptation of shiftwork arrangements involves far more than merely laying down a few rules on planning the use of time; in practice, it relates to working conditions as a whole.
Det er ikke nok at foretage justeringer i skifteholdsarbejdernes arbejdstid.
Adjusting shiftwork hours is not enough.
De arbejdsopgaver, medarbejderne skal udføre og de betingelser, arbejdet udføres under, skal altid svare til operatørernes faktiske arbejdsevne på arbejdstidspunktet.
The tasks given to operators and the conditions under which those tasks are performed must always be compatible with the actual capacity of the operators at the time of performing the tasks.
En tredelt konflikt Skifteholdsarbejdere, og navnlig arbejdere, der fast eller med mellemrum arbejder om natten, befinder sig således i en krono-biologisk konfliktsituation.
Shiftworkers, and more particularly workers engaged on regular or alternating night work, are thereby placed in a situation of chronobiological conflict.
For det første kræver produktionsmålene (eller de arbejdsydelser, der forventes af medarbejderne), at det tekniske system, de arbejder i, hele tiden praktisk talt skal holdes på samme niveau.
Firstly, production targets (or the services expected of them) call for the technical system on which they are engaged to be maintained at a virtually constant level.
For det andet ændrer de biologiske rytmer menneskets kropsfunktioner.
Secondly, biological rhythms alter the way in which the human body functions.
For det tredje er det sådan, at skifteholdsarbejderes livsrytme er ude af trit med resten af samfundet, fordi de fleste normalt arbejder på forskellige tidspunkter om dagen eller natten (alt efter hvilken holddriftsordning, der er tale om).
Thirdly, since most shiftworkers tend to work at different times of the day or night (according to the different shiftwork schedules), their rhythm of life is out of phase with the rest of society.
Denne situation giver forstyrrende virkninger på tre måder:
This situation is disruptive in three ways: ÍZ The alternation of hours of work and rest is not evenly distributed over time, nor is it based on a 24-hour day.
Vekslen mellem arbejde og hvile er ikke jævnt fordelt over tiden og er heller ikke baseret på en dag på 24 timer.
The intervals between commencing two spells of work may be 24 hours (a morning shift followed by another morning, or night work resumed the following night, etc), 32 hours (with one shift starting at 0400 hrs and the next starting at midday on the following day) or 16 hours (work starting at midday and the next shift starting at 0400 hrs next morning).
Intervallet mellem to arbejdsperioder kan være et døgn (et morgenskift efterfulgt af et andet morgenskift, eller natarbejde, der genoptages
D A second source of conflict, in the case of night work, lies in the worker's need to become active at a time when the body would prefer to rest.
Uanset hvilket arbejde der er tale om, kan en arbejder ikke forhindre sin krop i i hvert fald delvis at koble fra om natten.
Whatever the nature of the job he does, an individual at work cannot prevent his body from at least partially demobilizing at night.
Dette skaber uoverensstemmelse mellem personens fysiologiske aktivitetsniveau og vedkommendes adfærd.
This creates a discrepancy between a person's physiological state of activation and his behaviour.
Faseforskydningen kan kun udholdes ved at vedkommende gør en ekstra indsats for at imødekomme de krav, arbejdet til produktionen stiller til vedkommende.
The phase lag can be tolerated only by an extra effort on that person's part if he wants to meet the demands of production work.
Det betyder også, at alle aktiviteter skal omfordeles (f.eks. måltider og tidsmæssig placering og planlægning af hvileperioder).
It also calls for a redistribution of all his activities (the taking of meals and the timing and organization of sleep, for example).
D Det tredje punkt, der giver anledning til konflikt, er, at aktivitetsniveauet skal være det samme, uanset hvilket tidspunkt på dagen og natten der er tale om.
D The third source of conflict is the need to be just as active at any time of the day and night.
Denne begrænsning af amplituden for såvel den cirkadiske som den ultra­cirkadiske rytme forstærker den sygdomsfremkaldende virkning ved skifteholdsarbejde, idet den enkeltes arbejdsevne og adfærdsmønster varierer såvel kvantitativt som kvalitativt i løbet af døgnet.
This reduction in the amplitude of both circadian and ultra-circadian rhythms reinforces the pathogenicity of shiftwork, for the abilities and behaviour patterns of individuals vary in both volume and quality over the course of the 24 hours.
Denne tredelte konflikt bliver reelt ikke løst efter overgangsfasen fra det normale arbejdsforløb og natarbejde.
This threefold conflict is not truly resolved after a transition phase between normal routine and the nightworking routine.
Forskellige forskningsrapporter viser nu klart, at omstillingen i en natarbejders rytmer sker langsomt, kun er delvis, sårbar og er variabel, alt afhængig af det arbejde og den enkelte.
Various research reports now show clearly that the adjustment of a nightworker's rhythms is slow, partial, fragile and variable, depending on the job and the individual.
Dette skyldes, at det at arbejde på forskellige tidspunkter i praksis giver anledning til tre former for
This arises from the fact that in practice the alternation of work brings three sorts of "time" into play, which are no longer in phase: D family time, D working time, D biological time.
"tid", som ikke længere er placeret i forlængelse af hinanden: D tid, der tilbringes sammen med familien D arbejdstid D biologisk tid.
The most common illnesses noted in shiftworkers are gastro-intestinal disorders.