natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hermed var der sat ret snævre grænser for, hvilke indrømmelser LO kunne få med hensyn til en ændret status for samarbejdsudvalgene.
Therefore narrow bounds were set for the concessions which LO could expect from DA with regard to the status of the cooperation committees.
I 1960 nåede jernindustriens arbejder- og arbejdsgiverorganisa-
In 1960 employers' and workers' organizations within the iron industry negotiated an agreement on a framework for local agree2 )
2) tioner til enighed om en rammeaftale om arbejdsstudier, og i 1963 nåede DA og LO overens om en tilsvarende aftale.
, and in 1963 DA and LO achieved a similar ments on work studies 3) agreement .
Her ved sikredes repræsentanter fra arbejderne en ret til at drøfte arbejdsstudiers anvendelse.
By these agreements the representatives of the workers were given the right to discuss the application of work studies.
Det kunne eventuelt ske i samarbejdsudvalget. udvalget.
Such discussions could now take place in the cooperation committees.
Samarbejdsudvalgsaftalen af 1964 hævede grænsen for virksomheder med samarbejdsudvalg til 50 ansatte ud fra de dårlige erfaringer på de mindste virksomheder.
The new agreement on cooperation committees in 1964 changed the size of firms which could establish coiriaittees when one of the parties demanded it, from 25 to 50 employees because of the bad experience with the committees of the small firms.
Udvalgenes arbejdsfelt blev udvidet.
The activities of the committees were expanded.
Således fik udvalgene en ret til forudgående drøftelse af de be skæftigelsesmæssige virkninger af forestående driftsomlægninger.
So, they were given the right to discuss the consequences for employment when changes of the production were planned.
Endvidere kunne parterne i samarbejdsudvalget i tilfælde af enighed herom drøfte produktivitetsfremmende lønsystemer og lokale fonds med uddannelsesmæssige og sociale formål.
Furthermore in case of agreement between the parties in the committee, they could discuss incentive wages and local funds for educational andsocial purposes.
En vigtig nydannelse var oprettelsen af et særligt sekretariat med konsulenter fra LO og DA, der skulle bistå samarbejdsudvalgene.
An important new feature was the establishment of a special co operation secretariat with consultants from LO and DA with the aim of supporting the cooperation committees.
I denne periode optrådte hovedorganisationerne i fællesskab igen nem samarbejdsnævnets sekretariat, men derudover forfulgte organisationerne også deres egne formål.
In this period the main organizations acted jointly through the secretariat of the cooperation board, but in addition to that the organizations also pursued their own aims.
- 14 riatet udsender også pjecer, der viser, hvorledes udvalgenes arbejdsformer kan effektiviseres, og hvordan samarbejdet kan organiseres ved benyttelse af underudvalg, der inddrager flere medarbejdere.
· to organize the co­operation by using subcommittees involving more employees.
På arbejderside sættes mange ressourcer ind på uddannelsen af samarbejdsudvalgsmedlemmerne og andre tillidsrepræsentanter.
The workers use many resources to train members of the co­ operation committees and other representatives from the shop stewards.
DA udførte også en omfattende kursusvirksomhed blandt medlemmer ne med henblik på moderne ledelsespricipper.
Among its members DA also displayed extensive seminar activ­ ities with regard to modern management principles.
DA gav herved sin støtte til samarbejdsudvalgenes arbejde, men især indførte man lederne i human relations tankegangen med henblik på at skabe arbejdstilfredshed og fremme trivslen. Fra I960'ernes slutning vandt også human resources tankegangen frem og de hermed sammen hængende motivationsprincipper, (McGregor og Herzberg).
By means of these activities DA supported the work of the co­operation com­ mittees, but first and foremost the leaders were acquainted with the human relations thought in order to cause job satisfaction and promote the well­being.
Derved kom dækningsgraden op på mellem 3 5 pet. og 50 pet. af samtlige virksomheder med over 50 ansatte i de fleste brancher.
50 per cent of all companies within most lines having more than
De hyppigst nævnte emner var nu økonomiske og beskæftigelsesmæssige forhold, produktionsforhold og effektivitetsmæssige foranstaltninger; men 94 pet. af de rapporti terende udvalg havde dog også drøftet sociale foranstaltninger."
Now the subjects mentioned most frequently were economic factors and factors of consequence for employment, conditions of production and measures of efficiency; however, 94 per cent of the reporting
Resultaterne af samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter kan for perioden 1964-70 gøres op til først og fremmest at være en udvidelse af det indirekte samarbejde gennem inddragelse af for retningsmæssige dispositionsområder i udvalgenes arbejde.
The results of the co­operation between the labour market parties in the period from 1964 to 1970 can be said first and foremost to be an extension of the indirect co­operation by in­ cluding business arrangements in the work of the committees.
Hertil kan lægges visse bestræbelser fra arbejdsgivernes side for at motivere arbejderne.
Add to this certain endeavours on part of the employers to motivate the workers.
Disse bestræbelser gav dog ikke anledning til væsentlige ændringer i jobindholdet eller i den indflydelse, som tilkom den enkelte ansatte.
These endeavours gave, however, no rise to essential changes of the job content or of the influence to which the in­ dividual employee was entitled.
.2) Samme, s. 40.
2) Same. p. 40.
Den fulde beskæftigelse i 1960'erne og den stærke økonomiske vækst skabte efterhånden grobund for forventninger om reformer i det danske samfund langs flere dimensioner.
The full employment in the 1960's and the rapid economic growth gradually provided fertile soil for expectations of reforms within Danish society along several dimensions.
På arbejdsmarkedsområdet rejstes krav om industrielt demokrati fra midten af 1960'erne.
The labour market demanded industrial democracy from the middle of the 1960's.
Det skete på initiativ af det radikale venstre i Folketinget i marts og november 1965 og på socialdemokratiets kongres i juni 1965.
This happened on the initiative of the Social-Liberal Party in the Folketing in March and November 1965 and at the congress of the Social Democratic Party in June 1965.
Mens det førstnævnte initiativ resulterede i et udvalgsarbejde 1966-71 under arbejdsministeren, betød det andet initiativ, at socialdemokratiet og LO nedsatte et udvalg, som fremkom med en betænkning om "Demokrati på arbejdspladsen" i 1967.
Whereas the firstmentioned initiative resulted in a committee work 1966-71 under the minister of labour, the second initiative meant that the Social Democratic Party and LO appointed a committee which in 1967 published a report on "Democracy in the Place of Work".
I denne betænkning opstilledes en skarp skillelinie mellem in dustrielt og økonomisk demokrati.
This report drew a sharp dividing line between industrial and economic democracy.
Det førstnævnte begreb, der også -betegnedes demokrati på arbejdspladsen, defineredes således: 2)
The former concept, which was also described as democracy in the place of work, was defined as follows: 2 )
"Demokrati på arbejdspladsen er lønmodtagernes organiserede og ansvarlige medindflydelse og medbestemmelse - alene i deres egenskab af lønmodtagere - på ledelsesfunktionerne i den virksomhed, hvori de er ansat.
"Democracy in the place of work is the wage earners' organized and responsible coinfluence and co-determination - alone in their capacity of wage earners - on the manage ment functions in the company where they are employed.
Beføjelserne udøves gennem lønmodtagernes valgte repræsentanter."
These authorities are exercised through the wage earners' elected representatives."
LO ønskede i første omgang en udbygning af det industrielle de mokrati ved en revision af samarbejdsudvalgsaftalen fra 1964 , så ledes at udvalgene fik medindflydelse og medbestemmelse på særlige områder.
At first LO wanted an improvement of the industrial democracy by a revision of the agreement on cooperation committee from 1964 in order to give the committees coinfluence and co-determination in special areas.
LO stillede derimod ikke krav om økonomisk demo krati, hvorved LO forstod en ændring i ejendomsretsforholdene.
On the other hand LO demanded no economic democracy, by which LO understood a change of the owner ship rights.
.Fra arbejdsgiverside mødtes LO's offensiv med to former for ind sats.
The employers met LO's offensive with two kinds of efforts.
Den ene handlingsform bestod i at begrænse LO's forsøg på at give de ansatte større indirekte indflydelse via samarbejdsudvalgene.
One kind of action consisted in limiting LO's attempt to give the employees greater indirect influence via the cooperation com mittees.
Den anden handlingsform bestod i at intensivere be stræbelserne på at ændre de direkte samarbejdsformer mellem de ansatte og ledelsen.
The other kind of action consisted in an intensification of the endeavours to change the direct forms of cooperation between the employees and the management.
Arbejdsgiversidens modstand imod en kraftig revision af den hidtidige aftale bundede bl.a. i det synspunkt,
The employers' resistance to a strong revision of the agreement up till then among other things originated in the point of view that on both sides there was "a very considerable rear guard in need of intensive informative and educational work to give merely the agreements, which we
Heroverfor stod LO's synspunkt, "at aftaler kan fremme udviklingen ved at
Against this was LO's point of view "that agreements may promote development by improving the good will"2).
Hovedårsagen til DA's modstand imod LO's forslag lå dog et andet sted.
The main reason for DA's resistance to LO's proposal was, however, somewhere else.
I en pjece om "Ledelse og samarbejde" påpegede DA således, at "hverken sondringen mellem medindflydelse og medbestemmelse eller sondringen mellem industrielt demokrati og økonomisk de­
In a leaflet on "Management and Co-operation" DA thus pointed out that "neither the distinction between coinfluence and co-determination nor the distinction between industrial democracy and economic democracy can be main tained in practice" Instead DA advocated improving the individual employee's direct influence on own working conditions by means of a motivating
Af denne debat udkrystalliseredes den seneste aftale fra 1970 om "Samarbejde og samarbejdsudvalg i virksomhederne."
This debate crystallized the latest agreement from 1970 on "Co-operation and Cooperation Committees in the Companies".
Denne aftale angik, som navnet viser, ikke kun samarbejdsudvalg.
As is indicated-by the name, this agreement did not deal with cooperation committees only.
Den lagde op til "delegering af ansvar og beføjelser til den en­kelte medarbejder eller gruppe af medarbejdere ... for, at de ansatte får mulighed for at være medbestemmende ved udformnin­gen af deres egen arbejdssituation og for at øve indflydelse på beslutningsprocessen i virksomhederne."
It laid the scene for a "delegation of responsibility and rights to the individual employee or group of employees ... to enable the employees to be co-determinant when organizing their own working situation and to influence the decisionmaking processes in the companies"
Med hensyn til udvalgenes arbejde skete der en vis udvideise, idet principperne for bl.a. personalepolitik kunne tages op til drøftelse, og det præciseredes, at udvalgene skulle gives gode muligheder for bl.a. drøftelse af retningslinierne for den dag­lige produktions­ og arbejdstilrettelæggelse.
There was a certain extension of the work of the committees, as inter alia the principles of staffing policy could be discussed, and it was pointed out that the committees should be given good possibilities of discussing the lines of the daily production and work planning.
Diskussionsbidrag fra arbejdsgi­verside om demokrati på arbejdspladsen.
Discussion contributions from the employers about democracy in the place of work.
TV 16. februar 1968 & Management nr. 3, 1. marts 19 68. s. 20. Udtalelse af DA's førstedirektør Arne Lund. 2) Samme sted.
TV 16. februar 1968 & Management nr. 3, 1. marts 1968. p. 20. Statement by Arne Lund, DA's director in chief. 2) Same place.
Udtalelse af LO's næstformand Kai Petersen. ■3) Dansk Arbejdsgiverforening: Ledelse og samarbejde.
Statement by Kai Petersen, LO's vice-president. 3) Dansk Arbejdsgiverforening: Ledelse og samarbejde.
Juni 1963,s 4) Samme, s. 16.
Juni 1968.p.36 4) Same. p. 16.
For det første redegøres for samarbejdsaftalens praktisering.
Firstly, an account is given of the practice of the cooperation agreement.
For det andet omtales starten på de dan ske samarbejdsforsøg.
Secondly, the start of the Danish experiments with shop floor participation will be mentioned.
For det tredie rettes opmærksomheden imod den nye debat om økonomisk demokrati.
Thirdly, the attention is drawn to the new debate on economic democracy.
For det fjerde diskuteres nogle påvirkninger fra det konjunkturomslag, som satte ind efter oliekrisen i efteråret 1973.
Fourthly, some influences will be discussed from the change of business cycle which set in after the oil crisis in the autumn of 1973.
Samarbejdsudvalg
Ï Ï E iÎ:ï§§§
Frem til midten af 1970'erne registreredes en ny stigning i sam arbejdsudvalgenes antal.
Until the middle of the 1970's a new rise in the number of cooperation committees was witnessed.
Man kan sige, at aftalen gav udvalgene 2 ) en saltvandsindsprøjtning.
2) gave the committees a shot in the arm
3 ) I 1975 havde alle virksomheder med over
In 1975 all companies with more than 200 employees had cooperation committees.
Det kan imidlertid skønnes, at udvalgene udover for bedringen af de fysiske og psykiske miljøforhold har en vis be tydning for virksomhedernes produktionsmæssige forhold, specielt på de større virksomheder.
As far as can be seen the committees have, however, a certain influence on the conditions of production in addition to the improvement of the physical and psychical work environment, especially at the large companies.
Udvalgene kan næppe tillægges særlig motiverende betydning.
Any particularly motivating importance can hardly be ascribed to the committees.
Derimod har de øget de ansattes kollektive indflydelse og haft en gunstig virkning på udviklingen af di-
They have, however, increased the employees' collective influence and had a favourable effect on the development of direct ways of co-operations with the resulting direct influence. E.g. a
Formand Thomas Nielsens mundtlige beretning. Stencil s. 13.
Thomas Nielsen's (president) oral report.
10 rekte indflydelse. Således er en række samarbejdsforsøg på dan­ske jernindustrielle virksomheder, der vil blive omtalt i det efterfølgende hovedafsnit, blevet styret af underudvalg under­lagt, virksomhedernes samarbejdsudvalg. '
- 20 - number of experiments with shop floor participation at Danish iron manufacturing companies, which will be mentioned in the following main section, have been made by subcommittees which were placed under the cooperation committees of the companies
Således gen­ nemførte sekretariatet mellem 100 og 16 0 virksomhedsbesøg om 2) året i 1970­77.
From 1970-77 the secretariat made between 100 and 160
3 ) giverforeningens samarbejdsnævnssekretariater."
2) yearly visits to companies
Endvidere bi­stod .sekretariatet ved virksomhedskonferencer for ledelse og an­satte.
Moreover the secretariat assisted at company conferences for management and employees.
I denne sammenhæng må det bemærkes, at sådanne virksom­hedskonferencer blotlagde nogle af de svagheder, som samarbejdet besad, jf. følgende vurdering af DA.
In this connection it must be noticed that such company conferences laid bare some of the weaknesses
"Selvom virksomhedskonferencernes emnevalg har været præget af stigende interesse for drøftelser af udvidede samarbejdsformer, på basis af erfaringerne dels fra de fire første samarbejdsforsøg og dels fra de foreløbige resultater fra forsøg i de syv jernindustrielle virksom­heder, drøftes dog stadig på mange konferencer, hvordan man skal udvikle så elementære forhold som information, personalepolitik, underudvalg, afdelingsudvalg m.v. i relation til samarbejdets målsætning og samarbejdsudval­gets opgaver."
"Although the choice of subjects at the company con ferences has been characterized by an increasing interest in discussing extended ways of co-operation, on the basis of the experience partly from the first four experiments with shop floor participation and partly from the provisional results of experiments at the seven iron manufacturing companies, many conferences, however, still discuss how to develop such elementary things like information, staffing policy, subcommittees, departmental committees etc. in relation to the objective of the cooperation and the tasks of the co operation committee."
Begge parter har intensiveret uddannelsen af deres medlemmer og for arbejdsgivernes vedkommende også af arbejdslederne.
Both parties have intensified the training of their members, and as far as the employers are concerned, also of the super visors .
Ved overenskomstafslutningen i 197 3 indgik arbejdsgiverne på at bidrage til en uddannelsesfond og bidraget blev forhøjet ved over­enskomstfornyelsen i 1975.
At the closing of the collective bargaining round in 1973 the employers agreed to contribute to a training fund, and at the renewal of the collective agreement in 197 5 the contribution was increased.
Herefter betaler arbejdsgiverne 3 øre
Consequently the employers pay 0.03 D.Kr. per man-hour corresponding to about 20 million D.Kr. yearly. LO has
2) DA beretninger 1970/71­1976/77. 3) DA beretning 1970­71, s. 47.
2) DA annual reports 1970/71 - 1976/77.
19 pr. arbejdstime, svarende til ca. 20 mill. kr. pr. år. LO har dispositionsret over 7/8 af dette beløb, der benyttes til ud dannelse af tillidsmænd og andre repræsentanter for arbejderne i samarbejdsudvalg m.v.
- 21 - the right to dispose of seven eighths of this amount which are used for the training of shop stewards and other representatives of the workers in cooperation committees etc.
DA udfolder tillige en stor kursusvirksomhed for virksomheds ledere.
DA disposes of the remaining eighth which it uses for the training of supervisors 1) DA also displays great seminar activities for managers.
Siden 1972/73 ledere.
Since 1972/73 DA has taken over a number of seminars previously belong-
Siden 1972/73 har DA ove har DA overtaget en del kurser, der tid-
2) ing under the Federation of Danish Industries
Herefter vender vi os imod baggrunden for og starten af de danske samarbejdsforsøg.
We shall now turn to the background and the beginning of the Danish experiments with shop floor participation.
De direkte samarbejdsformer blev sanktioreret i samarbejdsaftalen af 197 0,. men allerede i 1969 gennemførte 4 danske virksomheder i forståelse med samarbejdsnævnet en fælles studierejse til amerikanske universiteter, forskningscentre og virksomheder med henblik på at studere teorier og erfaringer med et forbedret samarbejde mellem ledelse og ansatte.
In the agree ment on cooperation from 1970 the direct methods of cooperation were sanctioned, but in concert with the cooperation board 4 Danish companies made a common study tour to American universities, research centres and companies already in 1969 to study theories and experience with an improved cooperation between management and employees.
I denne studierejse deltog en direktør, en mellemleder og en fællestillidsmand fra hver af virksomhederne og konsulenter fra samarbejdsnævnets sekretariat.
A managing director, a supervisor and a joint shop steward from each of the companies as well as consultants from the secretariat of the cooperation board participated in this study tour.
De fire virksomheder iværksatte efter hjemkomsten forsøg med ændrede organisationsformer, herunder porjektgrupper og delvis selvstyrende grupper.
After the return the four companies started experiments with changed forms of organization, including
Debatten om en demokratisering af arbejdslivet antog mure til spidsede former i begyndelsen af 1970'erne.
The debate on a democratization of working conditions became more critical at the beginning of the 1970's.
For det første søgte fagbevægelsen gennem en revision af hovedaftalen af 1960 at få ændret arbejdsgivernes ret til at lede og
In the first place the trade union movement tried by a revision of the Main Agreement from 1960 to have the employers' right to direct and share out work changed. However, the employers put up
¿o fordele arbejdet.' Arbejdsgiverne ydede imidlertid en kraftig modstand herimod, og den nye aftale af 1973 bekræftede kun arbejdsgivernes interesse i at "samarbejde med arbejdstagerne og deres tillidsrepræsentanter" ved udøvelsen af ledelsesretten i;overensstemmelse med samarbejdsaftalen af 197 0.
- 22 a strong resistance to this attempt, and the new agreement in 1973 only confirmed the employers' interest in "co-operating with the workers and their representatives of shop stewards" by exercising the right of management in accordance with the agree ment on cooperation in 1970 In connection with the revision of the Main Agreement LO again got the impression that ownership rights were of fundamental importance to the influence which the employees could achieve on the arrangements of the management.
Men allerede drøftelserne om samarbejdsaftalen i 1970 havde bragt fagbevægelsen ind i overvejelser over en de mokratisering af ejendomsforholdene, idet arbejdsgiverne som nævnt meget kraftigt fremholdt sammenhængen mellem industrielt og økonomisk demokrati.
But already the discussions· about the agreement on cooperation in 1970 had made the trade union movement consider a democratization of the private owner ship, because the employers, as already mentioned, very strongly emphasized the connection between industrial and economic democracy. racy.
Som anført af det økonomiske råds formandsskab kan øD diskussionen anskues ud fra tre hovedudgangspunkter, nemlig demokrati, fordeling og vækst.
By economic democracy is here understood "such arrangements securing for the wage earners a greater share of the ownership rights'to the capital productively employed in the company and in this way a greater share of owner incomes" 2) As mentioned by the presidency of the economic council the discussion about economic democracy can be considered from three main starting points, viz. democracy, sharing and growth.
Fagbevægelsens holdning på disse tre områder er følgende: 3 ) For det første en ideologisk holdning til gunst for mere folkelig indflydelse på stadig flere områder, herunder specielt det økonomiske.
The trade union movement takes up the following attitude to these three points 3) . In the first place an ideological attitude favouring more popular participation on more and more areas, including especially the economic one.
Andel i virksomhedernes økonomiske ressourcer ses specielt at kunne legitimere indflydelse på de overordnede beslutninger i virksomhederne og på samfundsplan at kunne bryde den private magtkoncentration.
A participation in the economic resources of the companies is especially seen to legitimatize an influence on the superior decisions of the companies and at the societal level to break the private concentration of power.
For det andet har fagbevægelsen en formening om, at kollektiv styring på det-.økonomiske område er nødvendig for at skabe større lighed i formue- og indkomstfordelingen.
In the second place the trade union movement is of the opinion that a collective management in the economic area is necessary to create greater equality within the sharing of capital and in comes .
Endelig er det fagbevægelsens ønske at fremskaffe kapital til støtte for beskæftigelse og vækst uden en forøgelse af den private profit eller låntagning i udlandet.
Finally the trade union movement wants to procure capital in support of employment and growth without an increase of the private profit or borrowing abroad.