natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jens NYMAND-CHRISTENSEN fokuserede på Kommissionens meddelelse fra september 2007 med overskriften Et resultatorienteret Europa – anvendelse af fællesskabsretten2.
Mr NYMAND-CHRISTENSEN focused on the Communication adopted by the Commission in September 2007, which itself bears the title A Europe of Results — Applying Community law2.
Meddelelsen indeholder en række forslag til forbedring af medlemsstaternes anvendelse af fællesskabsretten.
The Communication puts forward a series of proposals to improve the application of Community law by Member States.
Disse forslag skal sikre, at fællesskabsretten gennemføres mere effektivt, og at der hurtigere findes løsninger i forbindelse med klager fra borgere og virksomheder. I meddelelsen beskrives de foranstaltninger, Kommissionen vil træffe i den forbindelse, og de bidrag, som bl.a. medlemsstaterne vil blive anmodet om.
These proposals aim to ensure that Community law is implemented more e� ectively and that complaints made by citizens and business are resolved more quickly.
Der fastlægges fire hovedindsatsområder: Mere målrett stede forebyggende foranstaltninger; bedre informationsudveksling og problemløsning; en mere effektiv behandling af overtrædelsessager for at sikre den størst mulige gavn for de flest mulige; og øget åbenhed og gennemsigtighed.
It sets out four main areas of action: more targeted preventive measures; improved information-provision and problem-solving; a more e cient management of infringement cases to ensure the greatest benefit to the greatest number; and increased transparency.
Et af de vigtigste forslag i meddelelsen vedrører en fremgangsmåde, hvor medlemsstaternes myndigheder i visse tilfælde vil blive anmodet
One of the most important suggestions in the Communication concerns an exercise in which Member States’ authorities would, in certain cases, be asked to find solutions for problems
FORBINDELSER MED OMBUDSMÆND OGTILSVARENDE ORGANER om - inden for en kort frist (8 uger) - at finde løsninger på problemer vedrørende fællesskabsretten og at afgive svar direkte til de personer, der har rejst det pågældende spørgsmål over for Kommissionen.
RELATIONS WITH OMBUDSMEN ANDSIMILARBODIES concerning Community law within a short period of time (8 weeks) and, respond directly to persons who have raised an issue with the Commission.
Målet er at finde hurtigere løsninger på forespørgsler og klager fra borgere og virksomheder.
The objective is to find faster solutions to enquiries and complaints from citizens and companies.
I sin hovedtale redegjorde Jens NYMAND-CHRISTENSEN for yderligere detaljer i dette forslag, der er yderst relevant for ombudsmænd i medlemsstaterne.
In his keynote speech, Mr NYMAND-CHRISTENSEN gave further details of this proposal, which is of particular relevance to ombudsmen in the Member States.
Han kunne oplyse, at medlemsstaterne havde vist stor interesse for at deltage i dette pilotprojekt, der eft er planen skulle vare et år.
He informed them that Member States had shown great interest in participating in this pilot project, which is scheduled to last for one year.
Kommissionen vil derefter udarbejde en redegørelse for de indhøstede erfaringer.
The Commission will then produce a report outlining its experience.
Temamøde nr. 2: Forholdet mellem ombudsmændene og domstolene
Thematic session two: The relationship between ombudsmen and the courts
Han begyndte med at se på ombudsmænds kompetence til at overvåge domstolene, noget som varierer meget fra land til land.
He began by looking into the competence of ombudsmen to supervise the courts, something that varies greatly from one country to another.
Han anerkendte, at domstolenes rolle må betragtes som værende af ganske særlig betydning i en retsstat, men argumenterede for, at der er behov for et vist element af overvågning af dem.
While acknowledging that the role of courts needs to be recognized as being of special importance in a state governed by the rule of law, he argued that there is a need for some element of supervision in their regard.
Han redegjorde for den opfattelse af ombudsmanden, som ansatte i retsvæsenet er tilbøjelige til at have i et system som det svenske, hvor ombudsmanden rent faktisk overvåger domstolene.
He examined how members of the judiciary tend to view the ombudsman in a system such as that in Sweden, where the ombudsmen do supervise the courts.
Han så på domstolenes og ombudsmændenes forskellige roller og muligheden for konflikt mellem dem på specifikke lovområder.
He looked at the di� erent roles of courts and ombudsmen and spoke of the possibility of conflicts between them on specific points of law.
Til sidst spurgte han, hvorledes ombudsmænd håndterer situationer, hvor deres fortolkning af loven afviger fra en domstols fortolkning, især hvis der er tale om en domstol i sidste instans.
He ended by asking how ombudsmen handle situations where their interpretation of the law di� ers from that of a court, especially a court of last instance.
Marc FISCHBACH, Luxembourgs nationale ombudsmand, og Janusz KOCHANOWSKI, Polens kommitterede for beskyttelse af civile rettigheder, var debattørerne under dette møde, der blev holdt under forsæde af Allar JÕKS, Estlands ombudsmands-kommitterede. Marc FISCHBACH lagde ud med at fortælle sine kolleger, at borgere i Luxembourg ofte forelægger problemer, som de har i forhold til domstolene, for landets ombudsmand.
Mr Marc FISCHBACH, National Ombudsman of Luxembourg, and Mr Janusz KOCHANOWSKI, Commissioner for Civil Rights Protection of Poland, were the discussants in this session, which was chaired by Mr Allar JÕKS, Legal Chancellor of Estonia.
Problemet er, sagde han, at nå til en klar forståelse af grænserne for ombudsmandens indgriben, for mens ombudsmænd på den ene side skal overholde det legitime princip om domstolenes uafhængighed, skal de på den anden side garantere parternes ret til rettergang og domstolsprøvelse.
The issue, he said, is to clearly grasp the limits to any intervention by the ombudsman, for whilst ombudsmen must uphold the legitimate principle of independence of the judiciary, they must also guarantee the rights of parties to a trial or court hearing.
Eft er hans opfattelse er ombudsmænd nødt til at sondre mellem på den ene side begrebet retfærdighed – med andre ord den suveræne udøvelse af pligten til at lade retfærdigheden ske fyldest – og på den anden side retsforvaltningen, der dækker enhver forvaltningsmekanisme, der bringes i anvendelse før eller eft er en retsafgørelse.
In his view, ombudsmen are required to distinguish between justice on the one hand — in other words the sovereign exercise of the duty to dispense justice — and judicial administration on the other, judicial administration meaning any administrative mechanism that operates before or a er a judicial decision.
Selv om ombudsmanden ikke kan gribe ind i dommerens suveræne udøvelse af sit embede, har han beføjelse til at tage sig af enhver fejl eller forsømmelse i retsforvaltningen.
Although the ombudsman cannot interfere in the exercise of the sovereign function of the magistrate, he has the power to deal with any administrative failing of the judicial administration.
Marc FISCHBACH sagde afslutningsvis, at det måske var mere korrekt at tale om forholdet mellem ombudsmanden og retsforvaltningen end om et eventuelt forhold mellem ombudsmanden og domstolene.
Mr FISCHBACH concluded by saying that it might be more accurate to talk about the relationship between the ombudsman and the judicial administration, rather than of any relationship that might exist between the ombudsman and the courts.
Janusz KOCHANOWSKI identificerede for sit vedkommende en tostrenget tilgang.
Mr KOCHANOWSKI, for his part, identified a dual-track approach.
På den ene side engagerer den polske kommitterede sig i sager med individuelle borgere, hvor de afsagte domme eft er hans opfattelse indebærer en tilsidesættelse af individets rettigheder.
On the one hand, the Polish Commissioner involves himself in cases of individual citizens, where in his opinion the judgments issued infringe the rights of the individual.
På den anden side behandler han sager af mere generel art, ofte i et forsøg på at forbedre retsforvaltningens funktion, f.eks. ved at tage initiativet til lovændringer eller forsøge at få afklaret kontroversielle punkter i retsafgørelser.
On the other hand, he takes on cases of a more general nature, o en in an a4 empt to improve the functioning of the administration of justice, for example by initiating changes in the law or aiming to clarify controversial issues in judicial decisions.
Det er grunden til, at denne kommitterede, under fuld respekt af domstolenes uafhængighed og civile søgsmåls kontradiktoriske karakter, kun med den allerstørste forsigtighed udøver sin ret til at indbringe sager for domstolene.
That is why the Commissioner, respecting in full the independence of the courts and the adversarial nature of civil proceedings, takes advantage of his entitlement to take cases before the courts with great caution.
Han støtter kun en part, der anmoder om hjælp, hvis han kan se, at den pågældende ikke selv er i stand til at forsvare sine rettigheder, eller hvis sagen har en banebrydende karakter og således kan være med til at løse andre lignende sager, hvor individets rettigheder er truet.
He supports a party only if he sees that the person applying for help is not capable of defending his rights by himself or when the case may lead to a breakthrough, helping to resolve other similar cases where the rights of individuals are threatened.
Temamøde nr. 3: Retsmidler, klageadgang og løsninger: Hvad kan ombudsmænd tilbyde?
Thematic session three: Remedies, redress and solutions: what do ombudsmen have to o� er?This session was chaired by Mr Peter KOSTELKA of the Austrian Ombudsman Board.
Ann ABRAHAM, Det Forenede Kongeriges ombudsmand for parlaments- og sundhedsspørgsmål, var hovedtaleren på dette møde.
Ms Ann ABRAHAM, United Kingdom Parliamentary and Health Service Ombudsman, was the main speaker in this session.
Hun tog fat på spørgsmålet om retsmidler ved først at betragte ombudsmanden som et retssystem – til direkte gavn for borgere, der har lidt uret.
She tackled the question of remedy by considering the ombudsman fi first as a system of justice — the source of direct benefit to aggrieved citizens.
Hun så dernæst på, hvorledes retsmidler, betragtet som andet og mere end blot midler til at opnå økonomisk kompensation eller konfliktløsning, peger frem mod ombudsmandens mere omfattende rolle som kilde til forøgelse af velfærden – en velfærd, der kommer ved at fremme god forvaltning og god klagehåndtering og sikre en bedre offentlig service - men som også i sig har den ambition at ville
She then went on to consider the way in which remedy, conceived as something more than just financial redress or dispute resolution, points towards the larger role of the ombudsman as a source of wider public benefit — public benefit that comes from the promotion of good administration and good complaint handling and of improvements in public service delivery, but that also harbours the ambition of
ÅRSBERETNING 2007 være med til at udforme samfundets politik.
ANNUAL REPORT 2007 informing public policy.
Som eksempel omtalte Ann ABRAHAM en række undersøgelser, som hendes kontor havde foretaget af Det Forenede Kongeriges skatterabatsystem.
By way of example, Ms ABRAHAM drew upon investigations undertaken by her o ce into the administration of the United Kingdom tax credit system.
Hun sluttede med at henvise til det principkatalog, som hun var begyndt at udvikle med udgivelsen af et sæt principper for god administration og principper for retsmidler.
She concluded by reference to the framework of principles that she has begun to develop with the publication of a set of Principles of Good Administration and of Principles for Remedy.
Zdanka ČEBAŠEK-TRAVNIK skitserede de mange forskellige forhold, der har indflydelse på ombudsmandens måde at handle på, idet hun behandlede dem under følgende overskrifter: Samfund og kultur; det politiske system; internationale forbindelser; faktiske problemer i landet; og ombudsmandens personlige karaktertræk.
Ms ČEBAŠEK-TRAVNIK outlined the many di� erent influences on the ombudsman’s mode of action, addressing them along the following lines: society and culture; the political system; international connections; actual problems in the country; and personal characteristics of the ombudsman.
Hun illustrerede sin påstand med et konkret eksempel, der drejede sig om et følsomt problem, håndteret af hendes kontor, vedrørende en sigøjnerfamilie i Slovenien.
She illustrated her thesis with a concrete example of a sensitive problem handled by her o ce concerning a Roma family in Slovenia.
Arne FLIFLET pegede på, at der fra ombudsmand til ombudsmand er stor forskel med hensyn til baggrund, personlighed og kompetenceområde, og at dette naturligvis påvirker det arbejde, de udfører. Han understregede, at ombudsmanden spiller en supplerende rolle i forhold til domstolene, idet han kan tilbyde en langt bredere vifte af retsmidler, klageadgang og løsninger.
Mr FLIFLET pointed to the fact that ombudsmen — among themselves — have very di� erent backgrounds, personalities and jurisdictions and that this obviously a� ects the work they do.
Temamøde nr. 4: Fri bevægelighed for personer: Hvilke problemer er der, og hvordan håndterer ombudsmænd dem?
Thematic session four: Free movement of persons: what are the problems and how do ombudsmen deal with them?
Formålet med dette sidste møde, der blev holdt under forsæde af Spaniens nationale ombudsmand Enrique MÚGICA HERZOG, var at give en konkret illustration af, hvad ombudsmænd kan bidrage med ved løsningen af borgeres klager i forbindelse med fællesskabsretten.
The purpose of this final session, which was chaired by the National Ombudsman of Spain, Mr Enrique MÚGICA HERZOG, was to illustrate concretely the contribution that ombudsmen can make in resolving citizens’ EU law complaints.
Jean-Paul DELEVOYE holdt åbningstalen på dette møde.
Mr Jean-Paul DELEVOYE gave the opening speech for this session.
Han indledte med at gennemgå udviklingen i retten til fri bevægelighed fra 1950’erne og frem til i dag.
He began by tracing the evolution of the right to freedom of movement from the 1950s to the present day.
Derefter omtalte han nogle af hindringerne for den fri bevægelighed, og at sådanne findes bekræftes – sagde han – af, at kun en meget lille andel af de klager, der blev indgivet til hans eget kontor, vedrørte dette område.
He then went on to outline some of the obstacles to mobility, a fact confirmed, he said, by the very low proportion of complaints about the subject that are made to his own o ce.
Han pegede imidlertid på, at antallet af klager af denne art formodentlig vil stige de kommende år, og understregede den vigtige rolle, som ombudsmænd kan spille.
He pointed out that complaints of this nature are likely to increase in the coming years, however, and underlined the important role that ombudsmen can play.
Han sluttede med at understrege nødvendigheden af samarbejde mellem ombudsmænd, hvis de skal kunne løse klager på området fri bevægelighed på en effektiv måde.
He concluded by emphasising the need for ombudsmen to work together to resolve complaints in the area of freedom of movement e� ectively.
Eliana NICOLAOU, Cyperns kommitterede for forvaltningsspørgsmål, leverede derefter det første debatindlæg.
Ms Eliana NICOLAOU, Commissioner for Administration of Cyprus, followed up as the first discussant.
Eft er hendes opfattelse er den fulde implementering og virkeliggørelse af retten til fri bevægelighed en af de største udfordringer for ombudsmænd, i deres bestræbelser på at få skabt en virkelig mobilitetskultur i EU under fuld overholdelse af menneskerettighederne.
In her view, the full implementation and the realisation of the right to free movement is one of the greatest challenges for ombudsmen as they strive to create a genuine mobility culture in the EU with full respect for human rights.
Hun gav eksempler på problemområder på Cypern, specielt hvad angår gensidig anerkendelse af eksamensbeviser. Yorgos KAMINIS, Grækenlands nationale ombudsmand, fortsatte, idet han anførte en række eksempler fra sit eget land.
She gave examples of problematic areas in Cyprus, specifically in the area of mutual recognition of diplomas.
Han sagde, at det pres, der bliver udøvet inden for visse erhverv, og det politiske pres – især på kommunalt plan – gør det vanskeligt for EU-borgere fra andre lande at udøve deres erhverv i Grækenland.
He argued that pressure applied within certain professions, and political pressure — most notably at the municipal level — made it di cult for EU citizens to exercise their professions in Greece.
Ombudsmanden spiller her en vigtig rolle, idet han kan hjælpe disse borgere, så de kan udnytte deres rettigheder i henhold til fællesskabslovgivningen om fri bevægelighed.
The Ombudsman has an important role to play in helping these citizens enjoy their rights under EU law in relation to freedom of movement.
Erklæring fremsat af Det europæiske Netværk af Ombudsmænd
The European Network of Ombudsmen Statement
Foruden de fire temamøder omfattede seminaret en indgående drøftelse af et spørgsmål af grundlæggende betydning for netværket, nemlig erklæringen fra Netværket af europæiske Ombudsmænd.
In addition to the four thematic sessions, the seminar included an in-depth discussion on an issue of fundamental importance to the Network, namely the European Network of Ombudsmen Statement.
Den Europæiske Ombudsmand havde, på det 5. Seminar for nationale ombudsmænd, afholdt i Haag i september 2005, tilbudt at udarbejde et udkast til en erklæring, der skulle informere borgere og andre brugere af Ombudsmandens tjenester, om de fordele, de kan forvente sig ved at henvende sig til et medlem at netværket, forudsat at sagen ligger inden for fællesskabsrettens anvendelsesområde.
The European Ombudsman had o� ered at the Fi h National Ombudsmen Seminar that was held in The Hague in September 2005 to dra a Statement to inform citizens and other users of ombudsman services of the benefits that they can expect to obtain when they turn to a member of the Network about a ma4 er that falls within the scope of EU law.
Udkastet til erklæring var blevet rundsendt til netværkets medlemmer forud for seminaret.
The dra Statement was circulated to members of the Network before the Seminar.
Drøftelsen af erklæringen fandt sted på baggrund af en tale holdt af verdens længst fungerende ombudsmand, det danske Folketings ombudsmand, Hans GAMMELTOFT-HANSEN.
The discussion on the Statement was based on a keynote speech given by the world’s longest-serving national ombudsman, the Parliamentary Ombudsman of Denmark, Mr Hans GAMMELTOFT-HANSEN.
Han understregede, at formålet med drøftelserne var at få vedtaget en erklæring, stilet til borgerne, som på den enkleste og mest kortfattede måde skulle dække alle de grundlæggende træk, der forener ombudsmænd i Europa og er fælles for dem alle.
He emphasised that the purpose of the discussions was to adopt a statement aimed at citizens, which in the briefest and simplest possible form, adequately covers those fundamental features which unite ombudsmen in Europe and are common to them all.
Hans GAMMELTOFT-HANSEN opfordrede sine kolleger til at vedtage udkastet til erklæring.
Mr GAMMELTOFT-HANSEN encouraged his colleagues to adopt the dra Statement.
P. Nikiforos DIAMANDOUROS holder tale for den danske ombudsmand, Hans GAMMELTOFT-HANSEN,i anledning af hans 20 år i embedet den 15. oktober 2007 i Strasbourg.
Mr DIAMANDOUROS makes a presentation to the Danish Ombudsman, Mr Hans GAMMELTOFT-HANSEN,to mark his twenty years in o ce. Strasbourg, 15 October 2007.
Eft er en livlig drøftelse blev erklæringen vedtaget med konsensus.
A er a lively discussion, the Statement was adopted by consensus.
Den europæiske Ombudsmand lovede at fremme opmærksomheden om erklæringen og opfordrede sine kolleger til at gøre det samme.
The European Ombudsman announced his commitment to promoting awareness of the Statement and called on his colleagues to do likewise.
Erklæringen, hvis fulde ordlyd er anført nedenfor, vil løbende blive taget op til revision.
The Statement, which is reproduced in full below, will be reviewed on a regular basis.
Ud over de stimulerende formelle møder gav seminaret mulighed for mere uformelle drøftelser og kontakter.
In addition to the stimulating formal sessions, the Seminar allowed for more informal discussions and contacts.
Rundvisningen i Strasbourg øgede den generelle tilfredshed med arrangementet, og det samme gjorde den formelle middag, der blev afholdt i det fornemme Palais Rohan, og som omfattede en velfortjent hyldest til den danske ombudsmand for at markere, at han i tyve år havde bestridt dette embede.
The guided tour of Strasbourg added to the overall enjoyment of the event, as did the formal dinner which took place in the impressive Palais Rohan and which included a fi 4 ing tribute to the Danish Ombudsman to mark his twenty years in o ce.
Ombudsmændene gav udtryk for deres taknemmelighed over for Strasbourgs borgmester, fordi hun havde budt dem velkommen til byen og været så gæstfri.
The ombudsmen expressed their gratitude to the Mayor of Strasbourg for having welcomed them to the city and for the hospitality she had provided.
Ved afslutningen af seminaret blev det meddelt, at det syvende seminar for nationale ombudsmænd i EU’s medlemsstater og kandidatlandene ville finde sted på Cypern i 2009.
At the end of the Seminar, it was announced that the Seventh Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries would take place in Cyprus in 2009.
Deltagere i det sjette seminar for nationale ombudsmænd i EUʼs medlemsstater og kandidatlandeden 15. oktober 2007 i Strasbourg.
Participants at the Sixth Seminar of National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries. Strasbourg, 15 October 2007.
Erklæring vedtaget på det sjette seminar for nationale ombudsmænd fra EU’s medlemsstater og kandidatlande afholdt i Strasbourg den 14.-16. oktober 2007
Statement adopted at the Sixth Seminar of the National Ombudsmen of EU Member States and Candidate Countries, Strasbourg 14-16 October 2007
Det europæiske netværk af ombudsmænd har udarbejdet denne erklæring for at udbrede kendskabet til EU-dimensionen af ombudsmændenes arbejde og for at oplyse nærmere om den service, de yder til personer, der klager over forhold inden for rammerne af EU-retten.
The European Network of Ombudsmen has prepared this statement to make the European Union (EU) dimension of the work of ombudsmen better known and to clarify the service they provide to people who complain about matters within the scope of EU law.
Nationale og regionale ombudsmænd yder et afgørende bidrag til at sikre, at EU’s borgere og residenter har mulighed for at kende og nyde deres rettigheder.
National and regional ombudsmen make a vital contribution to ensuring that citizens and residents of the EU can know and enjoy their rights.
Sammen med Den Europæiske Ombudsmand udgør de det europæiske netværk af ombudsmænd.
Together with the European Ombudsman, they form the European Network of Ombudsmen.
Det europæiske netværk af ombudsmænd samler på frivillig basis de nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i EU’s medlemsstater, kandidatlandenes og Islands og Norges nationale ombudsmænd samt Den Europæiske Ombudsmand og Udvalget for Andragender i Europa-Parlamentet.
The European Network of Ombudsmen brings together, on a voluntary basis, the national and regional ombudsmen and similar bodies of the Member States of the European Union, the national ombudsmen of the candidate countries and of Iceland and Norway, as well as the European Ombudsman and the Committee on Petitions of the European Parliament.
I Tyskland spiller udvalg for andragender på nationalt og regionalt plan en lignende rolle som ombudsmænd.
In Germany, committees on petitions at the national and regional level full a similar role to ombudsmen.
De deltager i netværket.
They are part of the Network.
EU-lovgivning og -politik har stigende indflydelse på borgeres og residenters hverdag i medlemsstaterne.
EU law and policy have an increasing impact on the everyday life of citizens and residents of the Member States.