natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Langt den overvejende del af undersøgelserne focuserer på skærmterminalarbejdets teknisk - ergonomiske aspekter i et forsøg på at forklare operatørernes klager over øjentræthed, hovedpine og smerter i nakke, ryg o.l- Derimod eksisterer der relativt få undersøgelser af de umiddelbare psykiske virkninger af skærmterminalarbejdets belastninger i form af f.eks. psykisk træthed, monotoni, arbejdstilfredshed, muligheder for personlig udvikling/identitet i arbejdet og bevidsthed.
In contrast, relatively few studies are available on the direct mental effects of the strain connected with this type of work, eg mental fatigue, monotony, job satisfaction, scope for personal development and identity in the work, and the mind's awareness.
Denne skævhed er af flere grunde uheldig, men måske især fordi flere forhold peger på, at operatørernes hyppige klager over øjentræthed (eye strain) kan have symbolkarakter: Östberg (1975) peger således på, at i hvert fald nogle af symptomerne på øjentræthed øjensynlig ikke så meget skyldes visuelle faktorer, men måske mere operatørens oplevelse af sit arbejde som "samlebåndspræget".
This imbalance is unfortunate for several reasons, but perhaps most of all because a number of circumstances suggest that the eye strain frequently complained of by VDU operators may be of a symbolic nature.
Cole (1979), der nærmere har undersøgt litteraturen om de vi suelle problemer i tilknytning til skærmterminalarbejdet, an tyder også en sådan sammenhæng.
For instance, Östberg (1975) points out that in at least some cases the symptoms of eye strain are obviously attributable not so much to visual factors as to the operator's feeling that his work bears the mark of the "assembly line".
Indførelsen af skærmterminaler medfører stressbetonede forandringer: nye procedurer skal
In his thorough review of the literature on the visual problems associated with VDU work, Cole (1979) also suggests such a relationship.
50 læres med frygt for, at man bliver stemplet som uegnet; opgaven kan ikke længere udføres med den afslappede lethed, der følger af en lang tids praksis; og endelig kan der opstå en frygt for, at de mere produktive tekniker kan medføre ind skrænkninger i bemandingen.
The newly employed VDU operator is faced with changes that aggravate stress: new working procedures must be learned, with the fear of being pronounced incapable of them; the job can no longer be carried out in the relaxed manner to which he has long been accustomed; and lastly, a general fear can arise that the more productive techniques in this field of work may lead to a cut in manning requirements.
Denne stress skaber evt. asthenope symptomer blandt nogle operatører, og dette kan så igen give anledning til en ny frygt, nemlig at det nye system kan være skadelig for synet.
These stresses may possibly generate symptoms of asthenopia in some operators, which in turn can pro duce a new anxiety, namely, that the new occupation may be harmful to the sight.
Dette betyder selvfølgelig ikke, at de massive klager over øjentræthed og øjengener blandt operatører ikke har sammen hæng med de hyppigt konstaterede kilder til visuel diskomfort (reflektioner, blænding, flimmer o.s.v.), men blot at fænomenet øjentræthed er et multifaktorielt problem (Dreyer og Saaby,1979).
This does not, of course, mean that the very numerous complaints of eye strain and eye troubles among operators are not related to the sources of visual discomfort that have been amply demonstrated (reflections, glare, flicker, etc), but simply that the phenomenon of eye strain is a problem that takes in many different factors (Dreyer and Saaby Johansen, 1979).
Netop det visuelle aspekt ved skærmterminal arbejdet er velegnet som "kanal", gennem hvilken operatøren kan give udtryk for sin utilfredshed resp. usikkerhed over for andre aspekter ved arbejdssituationen.
The visual aspect of VDU work is particularly suitable as a "channel" through which the operator can express his dissatisfaction
Et igangværende dansk forskningsprojekt udført af dataloger fra Datalogisk afdeling, Århus Universitet (1978) , har offent-
For in stance, it is far easier for the operator to complain about the possible harmful effects of VDU work on his eyes than to complain about no longer having any scope for planning and organizing his work himself.
51 liggjort nogle foreløbige resultater efter en omfattende ma­terialeindsamling, spørgeskemaundersøgelse og diskussioner med 13 udvalgte fagforeningsklubber om deres forhold til ud­viklingen i anvendelsen af EDB.
The extent to which VDU operators' complaints are symbolic in the sense mentioned above, and the extent to which they are founded on genuine visual factors, can be assessed in the light of investigations with an interdisciplinary basis in which the technical and ergonomie aspects of
Heraf fremgår det, at de an­satte hyppigst fremhæver følgende konsekvenser af EDB­anven­delsen for deres arbejdssituation:
VDU work are linked with its socio-psychological aspects from the point of view of content.
­ der sker en detaljeret planlægning og styring af de enkelte arbejdsprocesser.
The introduction of data systems with terminals has unquestionably in creased the fragmentation and specialization of the work within the office sector.
­ arbejdsbelastningerne øges, f.eks. i form af øget tempo, ringere kontaktmuligheder mellem de ansatte, øget usikkerhed og pres som følge af automatisk overvågning.
For instance, changing over to the use of EDP in insurance com panies and the like frequently implies that a transaction composed of a wide variety of elements of differing complexity that was previously attended to in its entirety by one person is now broken down into purely
Indføringen af datasystemer med terminaler har uden tvivl øget arbejdsdelingen og specialiseringen inden for kontor­verdenen.
k5 datarecording functions, routine transactions and advanced transactions.
Disse del­funktioner fordeles så på forskellige persongrupper.
These fragmented functions are then divided between different groups of employees.
E. Gunnarsson & Östberg (19 77) har i deres undersøgelse af et terminalbaseret datasystem i "Flygcity" (Stockholm) kun­net konstatere en øget monotonioplevelse som en følge af specialiseringen. lait 39 personer blev interviewet om det psykiske arbejdsmiljø. Heraf arbejdede de 29 i en afdeling (Α), hvor de pr. telefon ordnede forespørgsler fra kunder Page 66
In their investigation of a terminal-based data system in the "Flygcity" airline booking centre in Stockholm, Gunnarsson and Östberg (1977) observed an increased sense of monotony as a result of specialization. A total of 39 individuals were interviewed on the psychological working environment.
52 og pladsreservationer, mens de øvrige to arbejdede på lokal­kontor med bl.a. direkte kundekontakt og billetsalg (B).
Of these, 29 worked in a department (A) where they dealt with telephone inquiries from customers and seat reservations, while the remaining 10 were engaged in direct customer contact and ticket sales in a local office (B).
21 (ud af 29) i A betragtede arbejdsopgaverne som monotone, mens 9 ud af 10 i Β anså arbejdet som værende tilstrækkeligt varierende.
Twenty-one (out of 29) employees in A considered the job tasks to be mono tonous, while 9 of the 10 employees in B rated their work as being sufficiently varied.
I A angav de interviewede som begrundelse for deres svar, at arbejdet var meget specialiseret: det omfatte­de kun få arbejdsmomenter og mulighederne for at planlægge og tilrettelægge arbejdet var yderst begrænset.I Β derimod omfattede arbejdet flere forskellige momenter af forskellig sværhedsgrader og endvidere fremhævede de udspurgte den di­rekte kontakt med kunder og muligheden for selv at kunne styre og tilrettelægge arbejdet.
Those interviewed in A gave as the reason for their re ply the fact that their work was highly specialized: it consisted of only a few separate elements and the scope for planning and organizing the work was extremely narrow. In B, on the other hand, the work included a num ber of varied elements of differing degrees of difficulty, and those interviewed also emphasized the direct contact with customers and the scope for personal initiative in managing and organizing the work.
Fortolkningen af disse interviewresultater er imi.dlertid van­skelige, da det ikke er muligt at afgøre, hvorvidt den større oplevelse af monotoni i A skyldes specialiseringen eller for­skelle i de ansattes alder, uddannelse og ansættelsestid.
Interpretation of these interview results is difficult, however, since it is not possible to determine to what extent the greater sense of monotony experienced by group A was due to specialization or to differences in the employees' ages, education and length of employment.
Netop monotonioplevelsen synes at være afhængig af personens forudsætninger.
The sense of mono tony appears, in fact, to be dependent on the qualifications of the individual employee.
Han kunne således eftervise et fald i CFF og øget sub­jektiv angivelse af fysiske, mentale og sensoriske symptomer på træthed, som en følge af overgangen til en mere simpel og mekaniseret arbejdsprocedure.
He was able to demonstrate a decrease in critical flicker fusion frequency (CFF) and increased subjective manifestations of physical, mental and sensory symptoms of fatigue following the change-over to a simpler and more mechanized work procedure.
En mulig forklaring her er den, at ændret arbejdsprocedure også indebærer en ændring i arbejdsrytmen, som gør, at en ny habitualisering bliver påkrævet, en omstilling, der for ope­ratøren kan være vanskelig på grund af psykisk/fysisk tilvæn­ning til den tidligere arbejdssituation. Der vil specielt væ­re tale om en forværring af operatørens situation, hvis lø­bende smårationaliseringer også løbende stiller krav om så­danne ny habitualiseringer.
A possible explanation of this finding is that a changed work procedure also entails a change in the working rhythm, which demands renewed familiarization, an adjustment that can be difficult for the operator because of his mental and physical habituation to the previous work situation.
53 ikke for Komoike et al (cit. Dainoff 1979) at eftervise en sådan sammenhæng i deres undersøgelse af hulkortoperatører og maskinskrivere.
However, Komoike et al (quoted by Dainoff, 1979) were unable to demonstrate such a relationship in their study of punched­card operators and typists.
Flimmerfusionsfrekvensen har i det hele taget vist sig at være en problematisk fysiologisk indikator og mål for træthed. Det formodes, at den er et mål for centrale nerveprocesser.'
On the whole, CFF has proved to be problematical as a physiological indica­tor or measure of fatigue.
Problemet er mangesidigt.
The problem is a many­sided one.
Dels ligger der den be grænsning i alle objektive mål på træthed, at selve målingen nødvendigvis vil give anledning til en central aktive ring, der midlertidigt vil kunne tilsidesætte personens "virkelige" træthedsstade; og dels har Cameron (1974) peget på, at denne indikator- ligesom i øvrigt de oplevelsesmæssige og adfærdsmæssige indikatorer på træthed - måske opererer på forskellige tidspunkter (måske under, men måske også først efter arbejdet).
Firstly, there is the limitation common to all objective measurement of fatigue, ie the fact that the very process of its measurement necessarily evokes a mental activity that temporarily conceals the individual's "actual" state of fatigue; and secondly, Cameron (197*0 has pointed out that CFF, like other experience­related and behavioural indicators of fatigue, varies at different times of day (possibly during work, or possibly only after work).
I det følgende vil en tysk undersøgelse blive omtalt mere indgående.
In the following, a German investigation will be discussed in some detail.
Den udmærker sig ved at omfatte mange forskellige deciderede typer skærmterminalarbejdspladser.
This study is notable in that it covers many widely differing types of VDU work activities.
Endvidere udmærker den sig ved sin intention om en indholdsmæssig in tegrering af skærmterminalarbejdets teknisk-ergonomiske og og psykiske aspekter.
It also differs from other studies in being aimed at in­tegrating the technical/ergonomic and mental aspects of VDU work from the point of view of content.
I 19 78 gennemførte A. Cakir, Hans-Jürgen Renter, Lothar von Schmude og A. Armbruster på opfordring fra "Bundesministerium für Arbeit und Sozialordnung" en bredt anlagt feltundersøgelse af skærmterminalarbejdspladser med det formål at tilvejebringe data, der muliggør en tilpasning af disse arbejdspladser til menneskets fysiske og psykiske funktionsmåde.
In 1978, at the request of the Bundesministerium für Arbeit und Sozial­ordnung, Α. Cakir, Hans­Jürgen Renter, Lothar von Schmude and A. Armbruster carried out a broadly based field study of VDU work activities with the aim of assembling data that would make it possible to adjust these activities to suit the operator's physical and mental functional characteristics.
Undersøgelsen omfattede 30 virksomheder og over 1000 personer, der arbejdede ved vidt forskellige typer skærmterminalarbe jdspladser - spændende lige fra deciderede data- registreringsarbejdspladser (on-line og off-line) til mere kreativt betonede, dialogformede arbejdspladser (programmører, redaktører).
The study covered 30 companies and more than 1000 employees who were en­gaged in widely varying types of VDU work activities, ranging from simple data re'eording (on­line and off­line) to jobs involving a larger element of creativity and dialogue (programmers and editors).
I analysen af arbejdspladsen resp. arbejdsforløbet inddrog forfatterne teknisk-ergonomiske, fy siologiske og psykologiske aspekter.
In their analysis of the job or work sequence the authors included technical/ergonomic, physiological and psychological aspects.
I det følgende vil kun den psykologiske del af undersøgelsen blive omtalt.
Only the psychological part of the study will be discussed here.
Målet med denne delundersøgelse var at kort lægge graden af psykisk træthed og dennes ledsagende omstændigheder.
The ob­ject of this part was to chart the degree of mental fatigue and its con­comitant circumstances.
Den psykiske træthed blev betragtet som en konsekvens af psykiske belastningsfaktorer.
Mental fatigue was taken to be the consequence of mental stress factors.
Endvidere undersøgtes ændringer i stemningslejet, da man gik ud fra, at denne ud øver en væsentlig indflydelse på arbejdsadfærden,
Changes in the emotional state were also in­vestigated, on the assumption that they exert a considerable influence on the work behaviour pattern.
I overensstemmelse med Bartenwerfer skelnes der i undersøgelsen mellem tre kendetegn, hvilket muliggør en operationel definition af psykisk træthed:
In agreement with Bartenwerfer, the study differentiated between three groups of characteristics which provide a working definition of mental fatigue :
Oplevelsesmæssige kendetegn.
Experience-related characteristics.
Til måling af diase blev der benyttet dels direkte fremgangsmåder,hvor personerne skulle indplacere deres aktuelle, oplevede tilstand på en skala med adjektiver eller symptomer, og dels indirekte, hvor personerne skulle angive deres vurderinger af arbejdssituationens krav i et spørgeskema.
These were measured with the aid of both direct procedures, in which the subjects were asked to rank their present experienced state on a scale with adjectives or symptoms, and also indirect procedures, in which the subjects were asked to record their evaluation of the demands of the work situation on a questionnaire.
Præstationsmæssige kendetegn.
Performance characteristics.
Her testede man personernes perception, øje - hånd - koordinering og opmærksomhed/koncentration før og efter arbejdsindsatsen.
Here the subjects' perception, eye-hand coordination and attentiveness/concentration were tested before and after work.
Fysiologiske kendetegn.
Physiological characteristics. work.
Endvidere blev det undersøgt, hvorvidt træthedssymptomernes udformning var afhængig af individuelle personlighedsegenskaber ved hjælp af en personligheds- og motivationstest.
The extent to which the development of fatigue symptoms was dependent on individual qualities of personality was also investigated, through per sonality and motivation tests.
Da man gik ud fra, at visse arbejdstilfredshedsparametre står i vekselvirkning med bestemte træthedssymptomers udformning, benyttede man endelig også et spørgeskema til måling af til fredsheden med arbejdsbetingelser, kolleger m.m.
Finally, on the assumption that certain job satisfaction parameters interact with the development of particular fatigue symptoms, a questionnaire was also used for measuring satisfaction with working conditions, colleagues, etc.
Dette omfattende testbatteri blev kun anvendt i en del af virksomhederne. Spørgeskemaet til registrering af de oplevede arbejdsbelastninger blev anvendt i alle 30 virksomheder.
This extensive battery of tests was applied only in some of the companies, but the questionnaire for recording the work stresses experienced was used in all 30 companies.
I det følgende vil der blive nævnt nogle af undersøgelsens resultater for så vidt de opfylder statistiske kriterier.
Some of the results of the study that were statistically significant are discussed below.
Personernes angivelse af deres egen indre, psykiske anspændthed under arbejdet - målt ved én af Bartenwerfer konstrueret intervalskala - var hverken særlig stor eller særlig ringe, når man sammenlignede den med andre former for arbejde.
The subjects' assessment of their internal mental tension during work, as measured with a graduated scale devised by Bartenwerfer, was neither particularly large nor small in comparison with other types of work.
I 9 ud af 10 virksomheder lå de overordnedes vurderinger over de umiddelbart berørtes egne vurderinger.
In 9 out of 10 companies it was ranked higher by the supervisors than by the VDU operators themselves.
Graden af psykisk anspændthed afhang hverken af, hvorvidt personen bar briller eller af personens alder og køn.
The degree of mental tension was not affected either by the use of spectacles or by the subject's age and sex.
Når man sammenlignede personens egen vurdering af deres til stand før og efter arbejdet, kunne der påvises en signifikant reduktion i personens "arbejdsberedskab" og "arbejdsformåen" .
Comparison of the subjects' self-evaluation of their experienced state before and after work indicated a significant reduction in their mental "readiness for work" and "working ability".
Ved registreringsarbejdspladser var der størst sammenhæng mellem vurderingen af arbejdet som trættende på den ene side og på den anden side vurderingen af arbejdet som anstrengende, nervøsitetsskabende og kedsommelig.
In simple datarecording jobs the strongest relationship was found between a description of the work as fatiguing on the one hand and as trying, frustrating and boring on the other.
Størst korrelation fandtes mellem vurderingen af arbejdet som trættende og vurderingerne: "min ryg er anspændt", "jeg har smerter i nakken", "jeg har rygsmerter".
A very high correlation was found between the statement that the work was fatiguing and the following
Desto længere tid, operatørerne havde arbejdet ved skærmen, desto mere kedsommeligt, trættende og ensformigt oplevede de arbejdet.
The longer the time spent working at the VDU screen, the more boring, fatiguing and monotonous the operators found the work.
Den største korrelation fandtes mellem arbejdstiden ved dataskærmen og operatçirens vurdering af arbejdet scm værende forudbestemt i enkeltheder.
The highest correlation was found between the time spent working at the screen and the feeling that all the details of the work were rigidly predetermined.
De personer, der havde vurderet deres arbejde som trættende, angav også at være mindre tilfredse med deres arbejde som helhed.
Those employees who had evaluated their work as fatiguing also showed less satisfaction with their work as a whole.
Hvad angår målingerne af forandringerne i personernes præstationer (grundet anspændthed), viste nogle af testene, stik imod alle forventninger, en stigning i præstationsmængden efter arbejdet.
With regard to the measurements of changes in the employees' work performance (caused by stress), some of the tests showed - directly contrary to all expectations - a rise in performance after work.
Dette paradoksale resultat skyldtes måske testens relative korte varighed, hvilket muliggjorde, at per sonerne endnu kunne bruge af reserverne.
This paradoxical result may be due to the relatively short duration of the test, which meant that the subjects still had unconsumed reserve capacity.
Ved længere varende tests ville der sandsynligvis vise sig et fald i præstationen.
Longer tests will probably reveal a decline in performance.
En øvelseseffekt kunne heller ikke udelukkes helt i denne undersøgelse .
Also, a training effect cannot be entirely excluded here.
Derimod kunne der ikke eftervises signifikante sammenhænge mellem individuelle variabler og personernes, aktuelt oplevede træthedstilstande.
On the other hand, no significant relation could be found between individual variables and the state of fatigue experienced by the subjects.
Alt i alt konkluderede undersøgelsen, at reaktionerne på den psykiske belastning ikke så me get udspringer fra selve hard-ware-siden, men mere har de res udspring i utilfredsheden med selve arbejdets karakter, den høje repetivitetsgrad.
All in all, the authors concluded that the responses to mental stress originate not so much from the hardware side as from dissatisfaction with the highly repetitive nature of the work itself.
Især hvad angår dataregistrerings- arbejdspladser foreligger der en kombineret belastning bestående af faktorer fra arbejdsindholdet, arbejdsorganisationen, arbejdspladsen og arbejdsomgivelserne.
In the simple datarecording jobs in particular, there was a combined stress whose component factors were job content, the work organization, workplace design and working environment.
Til afhjælpning af disse belastende forhold foreslår de en udvidelse af operatørens handlingsspillerum i såvel den horisontalt dimension (job enlargement) som vertikale (job enrichment).
To remedy these stressful conditions, the authors proposed that the operators' range of activities should be enlarged, in both the horizontal (job enlargement) and the vertical (job enrichment) directions.
Disse resultater er vanskelige at fortolke, da hele testbatteriet - af økonomiske og forsøgstekniske grunde - kun blev anvendt i et - ikke nærmere angivet - mindre antal af de ialt 30 virksomheder.
These results are difficult to interpret, since (for economic and technical reasons) it was possible to apply the complete battery of tests in only a fairly small (and unspecified) number of the 30 companies.
Det var også kun i disse relativt få virksomheder, at man arbejdede med såvel forsøgsgrupper som kontrolgrupper.
Also, it was only in these relatively few companies that both experimental groups and control groups were compared.
Derfor er udsagnene om den psykiske belastning og de deraf følgende subjektive reaktioner (træthedssymptomerne) da også holdt i relativt almene vendinger.
The statements made on mental stress and the consequent subjective reactions (fatigue symptoms) have therefore also been expressed in relatively general terms only.
Forfatterne gør selv opmærksom på, at det på baggrund af dette studies resultater ikke er muligt at udlede retningslinier, endsige normer for det psykiske område.
The authors themselves point out that it is not possible on the basis of their results to derive guidelines, let alone standards, for the mental sphere.
Konkluderende bemærkninger.
Concluding remarks
Det er umuligt at drage nogle faste konklusioner angående skærmterminalarbejdets umiddelbare resp. middelbare psykiske virkninger.
It is not possible to draw any firm conclusions as to the direct or in direct mental effects of VDU work.
57 gelser er interdisciplinært anlagt på en sådan måde, at de teknisk-ergonomiske aspekter bliver forbundet indholdsmæssigt med de (social-) psykologiske.
It is assumed that such studies will be made on an interdisciplinary basis and so designed that the technical/ ergonomie aspects are linked with the (socio-) psychological aspects as regards content.