natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tilnærmelse af lovgivningerne — varemærker — direktiv 89/104 — ret for indehaveren af et registreret varemærke til at gøre indsigelse mod den ulovlige anvendelse af sit varemærke
Approximation of laws — Trade marks — Directive 89/104 — Right of the proprietor of a registered trade mark to contest its unlawful use
[Rådets direktiv 89/104, art. 5, stk. 1, litra b)]
(Council Directive 89/104, Art. 5(1)(b))
Tilnærmelse af lovgivningerne — varemærker — direktiv 89/104 — renommeret varemærke (Rådets direktiv 89/104, art. 5, stk. 2)
Approximation of laws — Trade marks — Directive 89/104 — Well-known trade mark (Council Directive 89/104, Art. 5(2))
Tilnærmelse af lovgivningerne — varemærker — direktiv 89/104 — begrænsning af varemærkets virkninger
Approximation of laws — Trade marks — Directive 89/104 — Limitation of the effects of the trade mark
[Rådets direktiv 89/104, art. 6, stk. 1, litra b)]
(Council Directive 89/104, Art. 6(1)(b))
Risikoen for forveksling skal derfor underkastes en helhedsvurdering under hensyntagen til alle de relevante faktorer i det foreliggende tilfælde.
If, in such a context, the third party could rely on the requirement of availability to use a sign which is nevertheless similar to the trade mark freely, without the proprietor of the latter being able to oppose that use by pleading likelihood of confusion, the effective application of Article 5(1) of the Directive would be undermined.
mand bruger. Desuden kan tegn, som i princippet bør stå til rådighed for alle erhvervsdrivende, misbruges med det formål at foranledige, at der i forbrugerens bevidsthed sker forveksling.
According to the 10th recital in the preamble to First Directive 89/104 on trade marks, the appreciation of a likelihood of confusion ‘depends on numerous elements and, in particular, on the recognition of the trade mark on the market, of the association which can be made with the used or registered sign, of the degree of similarity between the trade mark and the sign and between the goods or services identified’.
(jf. præmis 29-31)
(see paras 29-31)
Den omstændighed, at der for de erhvervsdrivende er et behov for at friholde tegn, kan ikke udgøre en del af disse relevante faktorer.
The fact that there is a need for the sign to be available for other economic operators cannot be one of those relevant factors.
Som det nemlig følger af ordlyden af direktivets artikel 5, stk. 1, litra b), bør svaret på spørgsmålet, om der er risiko for forveksling, baseres på den opfattelse, som offentligheden dels har af varer omfattet af varemærkeindehaverens varemærke, dels har af varer omfattet af det tegn, som tredje-
As is apparent from the wording of Article 5(1)(b) of the Directive, the answer to the question as to whether there is a likelihood of confusion must be based on the perception by the public of the goods covered by the mark of the proprietor on the one hand and the
Offentlighedens opfattelse af et tegn som udsmykning kan ikke være til hinder for beskyttelsen i artikel 5, stk. 1, litra b), i første direktiv 89/104 om indbyrdes
The public’s perception that a sign is a decoration cannot constitute a restriction on the protection conferred by Article 5(1)(b) of First Directive 89/104
For renommerede varemærker indføres der ved artikel 5, stk. 2, i første direktiv 89/104 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker en beskyttelse, hvis iværksættelse ikke forudsætter en risiko for forveksling.
Article 5(2) of First Directive 89/104 to approximate the laws of the Member
Når de i direktivets artikel 5, stk. 2, omhandlede krænkelser indtræder, er de en konsekvens af, at der er en vis grad af lighed mellem varemærket og tegnet, på grundlag af hvilken den berørte kundekreds forbinder tegnet og varemærket med hinanden, dvs. skaber en sammenhæng mellem disse, selv om den ikke forveksler dem.
The infringements referred to in Article 5(2) of the Directive, where they occur, are the consequence of a certain degree of similarity between the mark and the sign, by virtue of which the relevant section of the public makes a connection between the sign and the mark, that is to say, establishes a link between them even though it does not confuse them.
Der er derfor ikke krav om, at graden af lighed mellem det renommerede varemærke og tegnet, som bruges af tredjemand, er en sådan, at der i den berørte kundekreds’ bevidsthed er risiko for forveksling.
It is not therefore necessary that the degree of similarity between the mark with a reputation and the sign used by the third party is such that there exists a likelihood of confusion between them on the part of the relevant section of the public.
Det er tilstrækkeligt, at graden af lighed mellem det renommerede varemærke og tegnet har til følge, at den berørte kundekreds skaber en sammenhæng mellem tegnet og varemærket.
It is sufficient for the degree of similarity between the mark with a reputation and the sign to have the effect that the relevant section of the public establishes a link between the sign and the mark.
Om der foreligger en sådan sammenhæng, skal afgøres efter en helhedsvurdering under hensyntagen til alle de relevante faktorer.
The existence of such a link must be appreciated globally, taking into account all the relevant factors relevant to the circumstances of the case.
SAMMENDRAG — SAG C-102/07 ydelsernes frie bevægelighed inden for det fælles marked, således at varemærkeretten kan udfylde sin funktion som et afgørende element i den ordning med loyal konkurrence, som skal gennemføres og opretholdes efter traktaten.
SUMMARY — CASE C-102/07 the common market in such a way that trade mark rights are able to fulfil their essential role in the system of undistorted competition which the Treaty seeks to establish and maintain.
Friholdelsesbehovet har hverken noget at gøre med vurderingen af graden af lighed mellem det renommerede varemærke og tegnet, som bruges af tredjemand, eller med den sammenhæng, som den berørte kundekreds kan skabe mellem det nævnte varemærke og det nævnte tegn.
The requirement of availability is extraneous both to the assessment of the degree of similarity between the mark with a reputation and the sign used by the third party and to the link which may be made by the relevant public between that mark and the sign.
Friholdelsesbehovet kan derfor ikke have nogen relevans for efterprøvelsen af, hvorvidt brugen af tegnet ville medføre en utilbørlig udnyttelse af varemærkets særpræg eller renommé, eller sådan brug ville skade dette særpræg eller renommé.
It cannot therefore constitute a relevant factor for determining whether the use of the sign takes unfair advantage of, or is detrimental to, the distinctive character or the repute of the trade mark.
(jf. præmis 40-43)
(see paras 40-43)
Mere specifikt tilsigter direktivets artikel 6, stk. 1, litra b), at sikre alle erhvervsdrivende muligheden for at bruge beskrivende angivelser.
Specifically, Article 6(1)(b) of the Directive seeks to ensure that all economic operators have the opportun- ity to use descriptive indications.
Denne bestemmelse er dermed udtryk for friholdelsesbehovet.
That provision therefore gives expression to the requirement of availability.
Friholdelsesbehovet kan dog aldrig udgøre en selvstændig begrænsning af varemærkets virkninger i tillæg til de udtrykkeligt fastsatte begrænsninger i direktivets artikel 6, stk. 1, litra b).
However, the requirement of availability cannot in any circumstances constitute an independent restriction of the effects of the trade mark in addition to those expressly provided for in Article 6(1)(b) of the Directive.
Det skal i denne forbindelse understreges, at for at en tredjemand kan påberåbe sig begrænsningerne i varemærkets virkninger som omhandlet i direktivets artikel 6, stk. 1, litra b), og i denne forbindelse gøre det friholdelsesbehov gældende, som ligger til grund for denne bestemmelse, skal den af tredjemand brugte angivelse — sådan som bestemmelsen kræver — vedrøre en egenskab ved den af tredjemand markedsførte vare eller præsterede ydelse.
It must be stated in that regard that, in order for a third party to be able to plead the limitations of the effects of the trade mark in Article 6(1)(b) of the Directive and rely in that respect on the requirement of availability underlying that provision, the indication used by it must, as required by that provision of the Directive, relate to one of the characteristics of the goods marketed or the service provided by that third party.
Direktivets artikel 6, stk. 1, litra b), bestemmer, at indehaveren af et varemærke ikke kan forhindre tredjemand i at gøre erhvervsmæssig brug af angivelser vedrørende varens eller tjenesteydelsens art, beskaffenhed, mængde, anvendelse, værdi, geografiske oprindelse, tidspunktet for varens fremstilling eller for præstationen af tjenesteydelsen eller andre egenskaber ved varen eller tjenesteydelsen, for så vidt dette sker i overensstemmelse med redelig markedsføringsskik.
Article 6(1)(b) of the Directive provides that the proprietor of a trade mark cannot prohibit a third party from using, in the course of trade, indications concerning the kind, quality, quantity, intended purpose, value, geographical origin, the time of production of goods or of rendering of the service, or other characteristics of goods or services, provided he uses them in accordance with honest practices in industrial or commercial matters.
Ved således at begrænse virkningerne af varemærkeindehaverens eneret tilsigter direktivets artikel 6 at forene de grundlæggende hensyn til henholdsvis beskyttelsen af varemærkerettighederne og varernes og tjeneste-
By thus limiting the effects of the exclusive rights of a trade mark proprietor, Article 6 of the Directive seeks to reconcile the fundamental interests of trade mark protection with those of free movement of goods and freedom to provide services in
(jf. præmis 44-47)
(see paras 44-47)
FORSLAG TIL AFGØRELSE FRA GENERALADVOKATDÁMASO RUIZ-JARABO COLOMER fremsat den 16. januar 2008 1
1 delivered on 16 January 2008
I — Indledning om anvendelsen af friholdelsesbehovet til at begrænse udøvelsen af en varemærkeindehavers rettigheder.
I — Introduction requirement of availability for the purposes of defining the scope of the rights of a trade mark proprietor.
Adidas og dennes nederlandske datterselskab strides igen 2med andre virksomheder om brugen af bestemte tegn, der ligner Adidas’ kendte varemærke med de tre striber, efter at Adidas har anklaget disse virksomheder for at have krænket selskabets industrielle ejendomsrettigheder til dette tegn.
The famous sports equipment manufacturer adidas and its Netherlands subsidiary are once again challenging 2other undertakings regarding the use of certain signs similar to their well-known threestripe trade mark, alleging that those undertakings have infringed their industrial property rights in that mark.
Grundlæggende set er der tale om en kamp for at bane sig vej ind på et marked, der er karakteriseret ved en ubarmhjertig rivalisering, som de store indtægter, virksomhederne kan gøre sig håb om, giver næring til.
These proceedings essentially concern the struggle to make headway in a market where fierce rivalries are stoked by the vast profits which the companies involved expect to make.
Man forstår således, at det, der kan fremstå som en banalitet for en lægmand, dvs. kampen for at tilegne sig to eller tre striber anbragt oven over hinanden og farvelagt på en bestemt måde, får afgørende betydning, når konflikten finder sted inden for sektoren for sportsbeklædning.
That explains why what the uninitiated would regard as a triviality — the battle to own the rights in two or three stripes, superimposed and coloured in a particular manner — takes on dramatic proportions when the contest unfolds in the sportswear market.
Denne gang påberåber Adidas sig sit varemærke over for andre sælgere af denne type beklædningsgenstande, som ønsker at benytte to striber i kontrastfarver til at skjule og forstærke syningerne i deres tøj.
In the present case, adidas asserts its trade mark rights against other sellers of sportswear who seek to use a double stripe in contrasting colours to conceal and strengthen the seams of their garments.
På denne baggrund har Hoge Raad rejst spørgsmålet
In the light of those facts, the Hoge Raad raises questions concerning the application of the
Jf. også for så vidt angår fællesskabstoldordningen dom af 14.10.1999, Adidas (sag C-223/98, Sml. I, s. 7081).
With regard to the Community customs regime, see Case C-223/98 adidas [1999] ECR I-7081.
Inden for konkurrencesport på højeste niveau er sejrene for de stjerner, der er sponsoreret — tydeligvis for betragtelige summer — af producenterne af sportstrøjer og sportssko, den bedste reklame for virksomhederne.
In a highly competitive world, stars’ triumphs provide the best publicity for the sportswear companies which sponsor them, naturally through the payment of large sums of money.
Ikke desto mindre findes der løbere, som har løbet selv store afstande på
However, there have been runners — even long distance runners —
FORSLAG TIL AFGØRELSE FRA GENERALADVOKAT RUIZ-JARABO — SAG C-102/07 bare fødder, som f.eks. etiopieren Abebe Bikila 3.
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 who have won barefoot, such as the Ethiopian Abebe Bikila. 3
Indledningsvis skal det præciseres, at det henset til den indholdsmæssige lighed mellem direktiv 89/104/EØF 4(herefter
First of all, I must state that, in view of the similarity between the provisions of Direct- ive 89/104/EEC 4(‘the Directive’) and those
I henhold til direktivets artikel 2, der har overskriften »Varemærkers form«, kan der a) tegn, som ikke kan udgøre et varemærke b) varemærker, der mangler fornødent særpræg
(a) signs which cannot constitute a trade mark;
3 — På bare fødder vandt han guldmedaljen på maratondistancen ved sommer-OL i Rom i 1960 og — denne gang med passende fodtøj — ved sommer-OL i Tokyo i 1964.
3 — Shoeless, he won the gold medal for the marathon in the 1960 Summer Olympic Games in Rome and, wearing proper shoes, he took gold in the Tokyo Games in 1964.
Det vides ikke, om formålet med at løbe på bare fødder var at løbe hurtigere, eller om han herved ville henlede opmærksomheden på den fattigdom, der herskede på hans hjemkontinent. Abebe Bikila var den første afrikanske guldmedaljevinder i den moderne olympiades historie (http://da.wikipedia.org/wiki/Abebe_Bikila).
It is not clear whether he ran barefoot to go faster or to draw attention to the poverty of his continent of origin, being as he was the first African champion in the history of the Olympics of the modern era (http://de.wikipedia.org/wiki/Abebe_Bikila).
Der fandtes også andre sportshelte, der gjorde ham kunsten efter, og endnu i dag fortsætter visse abessinske atleter, som f.eks. Haile Gebrselassie, med at træne i bare fødder (http://www.elmundo.es/1997/02/24/deportes/24N0150.html).
Other sporting heroes have equalled his feat and today a number of Ethiopians, such as Haile Gebrselassie, still train with nothing on their feet (http://www.elmundo.es/1997/02/24/deportes/24N0150.html).
4 — Rådets første direktiv af 21.12.1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (EFT L 40, s. 1).
4 — First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988 to approximate the laws of the Member States relating to trade marks (OJ 1989 L 40, p. 1).
c) varemærker, som udelukkende består af tegn eller angivelser, der i omsæt-
(c) trade marks which consist exclusively of signs or indications which may serve,
6 — I det konkrete tilfælde forordningens artikel 4, 7, 9 og 12.
6 — Specifically, Articles 4, 7, 9 and 12 of the Regulation.
Ved artikel 3, stk. 3, er det, der almindeligvis kan kaldes opnåelse af fornødent særpræg ved brug af varemærket, reguleret på følgende måde: ningen kan tjene til at betegne varens eller tjenesteydelsens art, beskaffenhed, mængde, anvendelse, værdi, geografiske oprindelse, tidspunktet for varens fremstilling eller for præstationen af tjenesteydelsen eller andre egenskaber ved disse d) varemærker, som udelukkende består af tegn eller angivelser, som i daglig sprogbrug eller i redelig og almindelig markedsføringsskik udgør en sædvanlig betegnelse for varen eller tjenesteydelsen
Article 3(3) of the Directive governs the so-called acquisition of distinctive character through use of the sign, and is worded as follows: in trade, to designate the kind, quality, quantity, intended purpose, value, geographical origin, or the time of production of the goods or of rendering of the service, or other characteristics of the goods;
»Et varemærke må ikke udelukkes fra registrering og kan ikke erklæres ugyldigt efter stk. l, litra b), c) eller d), hvis det inden anmeldelsen til registrering, som følge af den brug, der er gjort deraf, har fået fornødent særpræg.
‘A trade mark shall not be refused registration or be declared invalid in accordance with paragraph 1(b), (c) or (d) if, before the date of application for registration and following the use which has been made of it, it has acquired a distinctive character.
Medlemsstaterne kan i øvrigt træffe bestemmelse om, at det samme skal gælde, når det fornødne særpræg først opnås efter anmeldelse til registrering eller efter registrering.« e) tegn, som udelukkende består af
Any Member State may in addition provide that this provision shall also apply where the distinctive character was acquired after the date of application for registration or after the date of registration.’
— en udformning, som følger af varens egen karakter
— the shape which results from the nature of the goods themselves, or
Direktivets artikel 5 indeholder under overskriften »Rettigheder, der er knyttet til varemærket« en beskrivelse af de fortrinsrettigheder, der tilkommer indehaveren af en industriel ejendomsrettighed; særligt er artikel 5, stk. 1 og 2, affattet på følgende måde:
Under the heading ‘Rights conferred by a trade mark’, Article 5 of the Directive sets out the range of powers conferred on the holder of an industrial property right. In particular, paragraphs 1 and 2 read as follows:
— en udformning af varen, som er nødvendig for at opnå et teknisk resultat, eller
— the shape of goods which is necessary to obtain a technical result, or
— en udformning, hvorved varen får en væsentlig værdi a) et tegn, der er identisk med varemærket, for varer eller tjenesteydelser af samme art som dem, for hvilke varemærket er registreret
(a) any sign which is identical with the trade mark in relation to goods or services which are identical with those for which the trade mark is registered;
FORSLAG TIL AFGØRELSE FRA GENERALADVOKAT RUIZ-JARABO — SAG C-102/07 b) angivelser vedrørende varens eller tjenesteydelsens art, beskaffenhed, mængde, anvendelse, værdi, geografiske oprindelse, tidspunktet for varens fremstilling eller for præstationen af tjenesteydelsen eller andre egenskaber ved varen eller tjenesteydelsen b) et tegn, der er identisk med eller ligner varemærket, når de varer eller tjenesteydelser, der er dækket af varemærket, er af samme eller lignende art som dem, der er dækket af det pågældende tegn, og der som følge heraf i offentlighedens bevidsthed er risiko for forveksling, herunder at der er en forbindelse med varemærket.
(b) any sign where, because of its identity with, or similarity to, the trade mark and the identity or similarity of the goods or services covered by the trade mark and the sign, there exists a likelihood of confusion on the part of the public, which includes the likelihood of association between the sign and the trade mark.
c) varemærket, når dette er nødvendigt for at angive anvendelsen af en vare eller tjenesteydelse, navnlig som tilbehør eller reservedele for så vidt dette sker i overensstemmelse med redelig markedsføringsskik.«
(c) the trade mark where it is necessary to indicate the intended purpose of a product or service, in particular as accessories or spare parts; provided he uses them in accordance with honest practices in industrial or commercial matters.’
En medlemsstat kan ligeledes træffe bestemmelse om, at indehaveren kan forhindre tredjemand, der ikke har hans samtykke, i at gøre erhvervsmæssig brug af et tegn, der er identisk med eller ligner varemærket, for varer eller tjenesteydelser af anden art end dem, for hvilke varemærket er registreret, når varemærket er renommeret i medlemsstaten, og brugen af tegnet uden skellig grund ville medføre en utilbørlig udnyttelse af varemærkets særpræg eller renommé, eller sådan brug ville skade dette særpræg eller renommé.«
Any Member State may also provide that the proprietor shall be entitled to prevent all third parties not having his consent from using in the course of trade any sign which is identical with, or similar to, the trade mark in relation to goods or services which are not similar to those for which the trade mark is registered, where the latter has a reputation in the Member State and where use of that sign without due cause takes unfair advantage of, or is detrimental to, the distinctive character or the repute of the trade mark.’
Omvendt er direktivets artikel 6 helliget »Begrænsninger i varemærkets retsvirkninger«, og bestemmelsens stk. 1, der er relevant i forbindelse med dette præjudicielle spørgsmål, har følgende ordlyd:
By contrast, Article 6 of the Directive governs the ‘Limitation of the effects of a trade mark’. Article 6(1), which is material to the present reference for a preliminary ruling, provides that:
De til varemærket knyttede rettigheder giver ikke indehaveren ret til at forhindre tredjemand i at gøre erhvervsmæssig brug af
The trade mark shall not entitle the proprietor to prohibit a third party from using, in the course of trade,
Adidas AG er på grundlag af syv Benelux- og internationale registreringer indehaver i Benelux af figurmærker, som hver især består af et motiv med tre lodrette og parallelt løbende striber af samme bredde, som er anbragt på hele længden af siden af skuldre, ærmer og bukseben og/eller sømme på en a) sit eget navn og sin adresse
By means of seven international and Benelux registrations, adidas AG became the proprietor in the latter territory of a number of figurative trade marks composed of three vertical parallel stripes of equal width, running the length of the sides, shoulders, sleeves, legs and side seams of a garment, in a
ADIDAS OG ADIDAS BENELUX beklædningsgenstand, udført i en farve, der står i kontrast til beklædningsgenstandens grundfarve.
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX colour which contrasts with the basic colour of the garment.
Varemærkerne er registreret for sports- og fritidsbeklædning.
The signs are protected by registration in respect of sports and leisure clothing.
I en sag om foreløbige retsmidler mod H & M og i en anden sag om realiteten mod Marca Mode og C & A, der begge blev anlagt ved rechtbank Breda (herefter »rechtbank«), fremsatte kassationsappellanten — under henvisning til, at der var sket en krænkelse af selskabets industrielle ejendomsrettigheder — krav om, at der blev nedlagt forbud mod brugen af samt at de sagsøgte blev frakendt retten til et tegn, som består af et figurmærke med tre striber, eller noget andet tegn, der ligner Adidas’ figurmærke, herunder det af de fire sagsøgte anvendte to-stribe-motiv, der er beskrevet ovenfor.
In an action for interim measures against H & M, and in a substantive action against Marca Mode and C & A, both brought before the Rechtbank (District Court) Breda (‘the Rechtbank’), the appellant in cassation, alleging the infringement of its industrial property rights, requested the prohibition and withdrawal from use of a sign consisting of the figurative threestripe trade mark or any other sign similar to the adidas figurative mark, such as the two stripes described above, used by the four defendant companies.