natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved indkøringen af disse projekter opstod der færre vanskeligheder, hvilket tyder på, at det en af de franske repræsentanter fra ledergruppen sagde holder stik: "man kan aldrig bruge for meget tid på orientering og forhandlinger.
Fewer difficulties were encountered during the systems implementation phase of these projects indicating the truth of the statement made by one French manager: "you can never spend too much time explaining and negotiating.
Hvis man ikke tager sig tid til det, går det ikke efter planen. Og det er dyrt".
If you don't take the time, things will not go according to plan - which is expensive".
5.5 Medarbejdernes holdninger til indførelse af ny teknologi
5.5 Employee Attitudes to the Introduction of Technology
I så godt som alle rapporterne fra de enkelte lande nævnes det, at personalet i vid udstrækning har accepteret edb og generelt er positivt indstillet overfor den ny teknologi.
Almost without exception, the national studies report a high level of employee acceptance of computerisation and generally favourable attitudes towards technology itself.
De positive holdninger var undertiden præget af resignation.
Positive attitudes were sometimes tinged with resignation.
Kommentarer såsom "det skulle gerne være bedre", "vi kunne ikke klare os uden edb" var almindelige (jfr. den britiske rapport).
Comments such as "it had to be better, didn't it?", "we could not cope without it" were common (cf. UK report).
Medarbejderne værdsatte, at edb-systemerne arbejdede hurtigt og nøjagtigt, og at mange kedelige arbejdsopgaver var forsvundet (f.eks. satsberegning, udarbejdelse af statistikker, regnskabsfunktioner osv.). De fleste mente, at arkivering via edb var betydelig bedre end papirsystemet.
Employees appreciated the speed and accuracy of computer systems and the fact that many tedious tasks were eliminated (e.g. calculation of rates, compilation of statistics, accounting functions etc.)
I casestudierne peges der tydeligt på fordelene ved at inddrage medarbejderne og fagforeningsrepræsentanterne i edbsystemets udformning og indkøring.
The case studies point clearly to the benefits of involving employees and trade union representatives in systems design and implementation.
1 de tilfælde, hvor der havde været tale om aktiv medindflydelse og samarbejde (Danmark, Frankrig, Irland), følte medarbejderne, at anlægget til en vis grad var deres, og at de havde et vist ansvar for det, og der opstod her kun relativt få tekniske og psykologiske problemer.
Where there had been active participation and consultation (Denmark, France, Ireland) employees felt a sense of ownership and responsibility and relatively few technical and psychological problems were experienced.
Kursernes kvalitet var stærkt afgørende for, hvorledes personalet i første omgang stillede sig til edb og det at skulle acceptere nye arbejdsmetoder.
The quality of training received was an important factor influencing staff's initial attitudes to computerisation and acceptance of new working methods.
Imidlertid var kutume og den hidtidige ledelsesform endnu vigtigere.
However, the nature of the pre-existing organisational practices and management style were even more important influences.
Som det bemærkes i den hollandske rapport, er der en tydelig sammenhæng mellem organisationens kvalitet og den måde den drives på og automatiseringsforløbet:
As noted in the Dutch report, a definite link exists between the quality of the organisation and how it is run and the quality of the automation process :
"Det ser ud til, at et godt planlagt automatiseringsprojekt kun får organisationen til at fungere bedre, hvis organisationen allerede har stærke sider, som f.eks. delvist selvstyrende arbejdsgrupper, brede stillingsbeskrivelser, korte kommunikationslinier osv. Fordelene ved automatisering bliver langt mindre i forbindelse med en "tayloristisk" opbygget organisationsplan p.g.a. de problemer, denne organisationsform giver anledning til.
"A properly planned automation project appears to improve the organisation's functioning only if it already has strong points such as semi-autonomous groups, broadly-defined functions, short lines of communication etc. A 'Taylor-plan' organisation will, because of the problems it creates, benefit much less from automation.
Omvendt vil en velstruktureret organisation med et godt arbejdsklima bedre kunne klare virkningerne af en automatisering behæftet med fejl.
Conversely, an organisation which is well-structured and which has a good working climate can cope more easily with the effects of faulty automation .
Hvis denne konklusion er korrekt, betyder det, at det er ønskeligt, at der ved plan lægning af automatisering lægges stor vægt på, hvorledes or ganisationen er opbygget og fungerer".
If this conclusion is correct, it implies the desirability of paying a good deal of attention to the structure and working of the organisation when planning automation."
KAPITEL 6: TEKNOLOGI OG MEDARBEJDERNE: KONSEKVENSER FOR DE ENKELTE ARBEJDSFUNKTIONER OG TRIVSELEN PÅ ARBEJDSPLADSEN
CHAPTER 6: TECHNOLOGY AND EMPLOYEES: IMPACT ON JOBS AND QUALITY OF WORK LIFE
6.1 Interesseområder
6.1 Areas of Interest
I forbindelse med de konsekvenser omlægning til edb får for den enkeltes arbejdsområde og arbejdsvilkårene, er der tale om fire hovedområder:
Four main areas of interest arise in relation to the effects of computerisation of the jobs and quality of work life of employees:
(i) Konsekvenser for arbejdsmiljøet: dvs. ergonomiske aspekter af arbejdsstedets udformning, helbredsmæssige - fysiske og psykiske - aspekter ved at arbejde med edb-udstyr;
Work environment effects: i.e. ergonomie aspects of work place design, physical and mental health aspects of working with computer equipment;
(ii) Konsekvenser for beskæftigelsen: dvs. frygt for at trygheden i ansættelsen skal blive påvirket, tab af arbejdspladser;
Employment effects: i.e. fears for job security, job loss;
(iv) Konsekvenser for de enkelte arbejdsfunktioner: dvs. ændringer i arbejdsindhold, arbejdsgang, uddannelsesniveau og kvalifika tioner, styring og overvågning af arbejdet.
Job design effects i.e. changes in job content, working procedures, skill levels and qualifications, control and monitoring of the work.
Resultaterne fra de enkelte landes rapporter og konsekvenserne heraf for offentligt ansatte m.h.t. til disse fire områder diskuteres nedenfor.
The findings of the national reports and their implications for public service employees in these four areas are discussed in the following sections.
Gennem de senere år er der i stigende grad blevet givet udtryk for bekymring i forbindelse med de eventuelle helbredsrisici, skærmterminalarbejde indebærer.
Concern about the possible health hazards of working at computer terminals has become widespread in recent years.
Belastning af synet, synsforstyrrelser, smerter i nakke og skuldre og træthedsfornemmelser i al almindelighed er nogle af de gener, der nævnes hyppigst.
Eye strain, blurred vision, aches in neck and shoulders and general feelings of fatigue are among the most frequently mentioned complaints.
En lang række undersøgelser har vist, at skærmoperatører har disse symptomer hyppigere end andet kontorpersonale.
Many studies have shown that VDU operators experience these symptoms more frequently than other clerical staff.
Disse negative bivirkninger kan i vid udstrækning fjernes ved at tilrettelægge skærmarbejdet hensigtsmæssigt (f.eks. ved at der holdes \ times pause hver 3. time (Irland)), og ved at man holder sig til
To a very great extent, these adverse side-effects can be eliminated by sensible pacing and scheduling of VDU work (e.g. 30 minute break every 3 hours (Ireland)), adherence to generally accepted
36 almindelig godkendte ergonomiske standarder for kontormøbler og skærm terminaler og er opmærksom på diverse miljøfaktorer (dvs. lys, reflekser, støj, varme osv.). I de seneste år er man kommet langt i retning af at formulere ergonomiske retningslinier (jfr. nylige publikationer af Otway og Peltu (l) og The British Health and Safety Executive).(2) Konkurrencepres tvinger også edb-udstyrsfabrikanterne til at tage ergonomiske faktorer alvorligt.
36 ergonomie standards for office furniture and VDU equipment and attention to environmental factors (i.e. light, glare, noise, heat etc.)
Det kommer derfor som noget af en overraskelse, at man i mange af casestudierne kun i ringe grad synes at have taget hensyn til ergonomiske og miljømæssige faktorer.
It is, therefore, somewhat surprising that little consideration seems to have been given to ergonomie and environmental factors in many of the case studies.
Det var kun i den danske undersøgelse om arbejdsformidlingskontorerne, at der direkte og i vid udstrækning blev taget hensyn til arbejdsmil.jømæssige/ergonomiske faktorer i planlægnings- og indførelsesfasen.
Only in the Danish study of the employment services was there evidence of careful and explicit attention being paid to work environment/ergonomie factors during systems planning and implementation.
I denne case spillede aktiv deltagelse fra personalets og fagforeningens side en vigtig rolle.
Active staff involvement and trade union participation were significant influencing factors in this case.
I de fleste andre lande var det normalt kun de grundlæggende ergonomiske faktorer ved materiel, f.eks. tastaturets udformning, typestørrelse og skærmkontrast, der blev taget med i betragtning.
In most other countries, there was a tendency to consider only basic hardware ergonomie factors e.g. keyboard design, character dimensions, screen contrast.
Kun sjældent blev der taget hensyn til andre aspekter, som f.eks. indstillelige stole og skærmterminaler, refleks fra skærmen, tilstrækkelig store arbejdsflader, således at der er plads nok til det materiale og de dokumenter der skal bruges, pauser under skærmarbejdet osv.
Other aspects such as adjustable seating, height and positioning of terminals, reflection, sufficiently large work surfaces to accommodate work materials and documents, breaks from VDU work etc. were rarely taken into account.
I de fleste tilfælde var der ikke tale om store ændringer i det fysiske arbejdsmiljø efter omlægningen til edb, selv i de tilfælde, hvor der var blevet opstillet mange skærmterminaler.
In most cases, the physical work environment did not change very much following computerisation - even in those instances where a large number of VDUs had been installed.
At der kun i ringe omfang var blevet taget højde for miljømæssige faktorer betragtede de fleste med arbejdere ikke som noget problem.
This lack of attention to environmental factors was not perceived as a problem by most staff.
Det var kun det lille antal medarbejdere, der næsten hele tiden sad ved skærmterminaler, der klagede over, at deres syn blev belastet, og at de blev stressede, trætte og irritable.
Only that minority engaged almost full-time in VDU work complained of eye strain, stress, fatigue and irritability.
De medarbejdere, der arbejdede med udstyr fra 1970'erne havde de dårligste arbejdsforhold.
The most adverse work conditions were experienced by staff working with 1970's equipment.
Der gives et særligt godt eksempel på en sådan situation i den belgiske rapport om erhvervssygdomsfonden i Belgien: "Mange medarbejdere arbejder under meget gammeldags forhold. . .of te ved skærme, der er 10 år gamle...ved skærme, der står foran vinduer og på køkkenborde...
A particularly graphic account of one such situation is given in the Belgian report of that country's occupational diseases fund: "Many employees are working in archaic conditions... often with ten-year old screens ... terminals in front of windows and on kitchen tables ... keyboards that are much too low... documents to be processed kept on the floor ... indistinct
37 tastaturer der er alt for lavt placeret...de dokumenter der skal bruges ligger på gulvet...bogstaver og tal på skærmen er utydelige...printerne støjer og afgiver varme".
37 characters on the screen ... noise and heat from printers".
Den manglende hensyntagen til arbejdsmiljøet viser, at de faktorer, der ikke vedrører edb-udstyret, i al almindelig hed prioriteres lavt i edb-projekter.
The lack of attention paid to environmental conditions reflects the low priority given generally to non-computer factors in computerisation projects.
Tryghed i ansættelsen er en ting, der kendetegner personalepolitikken inden for den offentlige sektor generelt.
Guaranteed job security is a feature of public service employment policies generally.
Således var der i ingen af casestudierne tale om afskedigelser.
Consequently, no staff in any of the case studies were made compulsorily redundant.
Det er dog ikke ensbetydende med, at der ikke var tale om personalebesparelser.
This is not to say that there were no staff savings.
Ved at automatisere "sparede" man personaleudgifter, idet der kunne udføres mere arbejde (navnlig på socialforvaltningerne), uden at der skulle ansættes mere personale.
Automation "saved" staff costs in that increasing volumes of work (especially in the social security area) could be handled without the expense of recruiting extra staff.
F.eks. skulle der have været dobbelt så mange medarbejdere til at administrere det irske sygedagpengesystem, hvis man ikke var gået over til edb. Der var flere eksempler på, at edb også gav betydelige omkostningsbesparelser ved at overarbejde blev reduceret eller at der ikke var brug for overtimer.
For example, a doubling of staff would have been required to administer the Irish sickness benefits system had not computerisation been introduced.
I nogle lande (f.eks. Irland og Frankrig) fik personalet løntillæg for at betjene edb-udstyr.
In some countries (e.g. Ireland, France) extra payments had been made to staff to operate computer equipment.
Der var dog her tale om ret små beløb, som man brugte til at "købe" personalets støtte. Det samme gjaldt garantien om tryghed i ansættelsen.
These, however, were quite small and were given to buy the support of staff as were guarantees of no redundancy.
I andre lande brugte man naturlig afgang til at gennemføre regeringens politik om at skære ned på antallet af medarbejdere i den offentlige sektor.
In other countries, a process of natural attrition or "wastage" was used to effect governmental policy of cutting back the numbers employed in the public service.
I mange af rapporterne nævnes det, at der på mellemlang og lang sigt vil ske betydelige personalenedskæringer i den offentlige sektor, efter hånden som der indføres mere avanceret teknologi. F.eks. anføres det i den hollandske rapport, at det kan forventes, at der vil ske betydelige personalenedskæringer på de kommunale folkeregistre, efter at man fra centralt hold har bestemt, at registreringen ikke længere behøver at ske manuelt.
Many of the reports indicate that significant reductions in public service employment numbers will occur in the medium-to-long term as more advanced technologies are introduced.
Det var kun i forbindelse med den britiske undersøgelse om arbejdsf ormidlingskontorerne, at der blev opgivet tal.
Actual figures were quoted only in relation to the UK employment services study.
I de andre tilfælde blev der ikke sat tal på den forventede beskæftigelseseffekt.
Otherwise, the expected employment effects were not quantified.
En af de tyske medarbejdere sagde: "Vi har på fornemmelsen, at vi bliver færre her til næste år, og at vi får mere at lave".
As expressed by one German employee: "There is a feeling that there will be fewer people sitting here next year and that we will then have more to do".
I netop denne institution var usikkerheden forbundet med ansættelsesforholdene begyndt at påvirke det almindeligvis gode arbejdsklima og den positive indstilling til ny teknologi i negativ retning.
In this particular organisation, the sense of job insecurity was beginning to have adverse effects on the generally good working atmosphere and positive attitude to technology.
I alle lande er karrieremulighederne for medarbejdere i de lavere lønrammer i den offentlige sektor blevet negativt påvirket af den økonomiske krise.
In all countries, career prospects for staff in lower echelons of public service organisations have been adversely affected by the current economic recession.
Omlægningen til edb har stort set ikke forbedret denne situation.
Computerisation has not improved this situation in any significant way.
Måske opstår der fremover nogle få nye arbejdsfunktioner på det administrative område, f.eks. systemkonsulenter, "udvidet brugere".
A small number of new jobs in the administrative field may emerge in the future e.g. system liaison person, "extended user".
Herudover mener man ikke, at teknologien på den måde, som den anvendes på nuværende tidspunkt, indebærer ret mange muligheder for avancement for administrative medarbejdere og kontorpersonale uden speciel uddannelse.
Otherwise, technology as it is applied currently is not seen as offering much promotion potential to nonspecialist administrative and clerical staff.
Imidlertid forudsiger alle rapporterne, at der bliver stigende efterspørgsel efter kvalificerede medarbejdere på specialistområdet.
In the specialist field, however, increasing demand for qualified staff is predicted in all reports.
Udvidet brug af ny teknologi er en af de faktorer, der påvirker denne efterspørgsel, men samtidig mistes kvalificerede medarbejdere, som går over i det private erhvervsliv (som kan tilbyde større løn og bedre avanceraentsmuligheder). Denne faktor har formentlig stor (om ikke større) betydning.
While greater use of technology is one factor influencing this demand, loss of qualified staff to the private sector (which offers higher financial rewards and better career structures) is probably equally (if not more) important.
I rapporterne understreges det, at teknologi i sig selv ikke betyder, at arbejdsfunktionerne bliver udformet på en bestemt måde.
The reports emphasise that technology itself does not dictate any particular job design.
Ifølge rapporterne er de faktorer, der først og fremmest påvirker de enkelte arbejdsfunktioners udformning og indhold, ledelsens indstilling og værdinormer, arbejdsorganisationsstrukturen før omlægningen til edb, og i hvor vid udstrækning faggrænserne mellem de forskellige personalegrupper opretholdes, efter at man er gået over til automatiske anlæg.
Managerial beliefs and values, the structure of the work organisation which existed prior to computerisation and the degree to which demarcations between grades of staff are adhered to following automation are the principal factors identified in the reports as influencing the design and content of individual jobs.
I næsten alle tilfælde blev den ny teknik indført med henblik på at underbygge de eksisterende arbejdsmetoder og ledelsesformer.
Almost invariably, technology was implemented in such a way as to reinforce existing work arrangements and underlying patterns/styles of management.
I de tilfælde, hvor der havde været tale om omfattende funktionsspecialisering, standardiserede
Where there had been a high degree of functionalisation, specialisation, standardisation and control of
39 arbejdsområder og styring af de enkelte arbejdsfunktioner før edb­tek­nikken blev indført, blev den ny teknik generelt betragtet brugt til at underbygge denne opsplitning af arbejdsfunktionerne og gøre det lettere at styre arbejdet og bibeholde en hierarkisk beslutningsproces.
39 jobs prior to computerisation, technology was generally used to continue fragmentation of jobs and to facilitate control of the work and hierarchical decision-making.
Τ de tilfælde, hvor man havde haft bredt formulerede stillingsbeskrivelser, hvor den enkelte selv kunne bestemme og havde ansvar for sit eget arbejde, var det mere sandsynligt, at den ny teknik blev brugt til at gøre personalet fri for at skulle udføre rutinepræget og kedeligt arbejde og i endog større omfang uddelegere beslutningskompetence.
Where jobs had been broadly defined with individual autonomy and responsibility, technology was more likely to be used to free staff from routine and tedious work and to facilitate even greater delegation of decision-making.
Disse forskellige eftervirkninger oplevedes selv inden for den samme lille arbejdsgruppe, hvor de kvalitetsmæssige forskelle på de forskel­lige personalegruppers arbejdsfunktioner var endnu mere udtalte efter omlægningen til edb. I rapporten fra Luxembourg beskrives dette fænomen som en "polarisering af personalet".
These different after-effects were experienced even within the same small work unit - differences between grades of staff in terms of quality of work being even more marked following computerisation.
Denne beskrivelse, hvor personalet efter omlægning til edb funktionsmæssigt står i et modsætningsforhold, gæl der for mange af de andre case­studier.
The description of the postcomputerisation jobs of staff at opposite poles given in this report holds true for many of the other case studies.
I den ene ende af spekteret er arbejdet karakteriseret ved at være "tayloristisk" (underinddeling, opsplitning, repetitive og monotone arbejdsopgaver), intensivering (mere koncentreret arbejde under større tidspres), mere overvågning, mindre kontrol over arbejdet (større behov for at tilpasse sig begrænsninger udefra som f.eks. tidsfrister for gruppekørsler, anlæggets driftshastig­hed) samt tab af kvalifikationer (medarbejderne bruger ikke deres uddannelse nok, hvilket resulterer i tab af kvalifikationer).
At one end of the spectrum, the work is characterised by "taylorisation" (sub-division, fragmentation, repetition and monotony); intensification (more concentrated, time pressured); increased supervision; loss of control over work (greater need to adjust to external constraints e.g. batch processing deadlines, rate of operation of computer); and loss of know-how (underutilisation of abilities resulting in de-skilling and loss of craftmanship).
I den anden ende af spekteret findes jobberigelse, varierede arbejdsop­gaver, større viden, mere selvstyre i arbejdet samt øget motivering og interesse for arbejdet.
At the other end of the spectrum, there is job enrichment; task diversity; increased knowledge; greater control and higher levels of motivation and job interest.
I case­studierne var der flest eksempler på den negative ende af spektret.
In the case studies, the negative pole was encountered more frequently than the positive pole.
6.6 Forandringer i den enkeltes arbejdsfunktioner
6.6 Changes at the Individual Job Level
Arbejdsindhold og arbejdsfunktionernes bredde
Job Content and Scope
Forandringerne i arbejdsmetoderne kom til at berøre arbejdsfunktionernes indhold og bredde.
The changes in working method affected the content and scope of individual jobs.
I nogle tilfælde resulterede omlægningen til edb i, at der blev mindre skrivebordsarbejde, arbejdsopgaverne blev mere varierede, arbejdsområderne blev udvidet og der blev mindre kedeligt,
In some cases, computerisation resulted in less "pen-pushing", greater variety, an expansion of duties and a
40 repetitivt arbejde (f.eks. folkeregistrering i Tyskland).
40 reduction in tedious, repetitive work (e.g population registration in Germany).
I de fleste tilfælde blev der imidlertid tale om mere monotont, mindre varieret og usmidigt arbejde.
In most instances, however, increased monotony, less variety and greater rigidity were reported.
Det gik værst ud over tasteoperatørerne, hvis arbejde var repetitivt, tilrettelagt i korte forløb og "skærmintensivt", og hvor kun meget lidt var overladt til medarbejdernes skøn eller personlige ansvar.
The most adverse effects were felt by data entry operators. Their work was repetitive, short-cycle and VDU-intensive, involving little discretion or responsibility.
"Kodning bliver man aldrig rigtig færdig med, da der altid er nogle data, der skal indlæses" (Belgien).
"Coding work is never really finished since there are always data to be input" (Belgium).