natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I to af virksomhederne blev der yderligere efterlyst vurderinger af udviklingen på længere sigt, fx mu lighederne for at hæve beskæftigelsen gennem en øgning af markedsandelen.
In two of the firms, estimates of long-term developments were also requested, for example the possibilities of more employment through an increase in market share.
For de tre af virksomhederne medførte informationsindsamlingen, at medarbejderrepræsentanterne accepterede ledelsens rationaliseringsplaner (se tidligere tabel) med ud gangpunkt i ledelsens oplysninger om, at nedskæringerne dels var nødvendige af hensyn til konkurrencedygtigheden, og dels var en forudsætning for eventuelle senere markedsudvidelser.
For three of the firms, the collecting of in formation had the result that employee representatives accepted manage ment's rationalization plans (see earlier table), this acceptance originating from management's information that cut-backs were necessary to maintain competitiveness and were a prerequisite for any future market expansion.
I en af virksomhederne (pengeautomatcase) tog medarbejderne en meget aktiv rolle i diskussionerne om den fremtidige beskæftigelsessituation.
In one of the firms (the cash dispenser case), employees took a very active part in discussion of the future employment situation.
Dels indhentede medarbejderrepræsentanterne informationer fra de øvrige nordiske lande, hvor pengeautomater har været prøvekørt i flere år, og dels pressede man ledelsen til at interesse sig mere for udenlandske erfaringer med den realiserede rationaliseringseffekt.
Employee represen tatives also collected information from the other Scandinavian countries in which cash dispensers had been on trial for several years, and pressure was exerted on management to take more note of foreign experience of the con sequent rationalization effects.
Den afgørende indflydelse fik man dog først, da man fra medarbejdernes organisation trak sig ud af samarbejdet med ledelsen omkring indførelsen af pengeautomaterne, og gennem en forhandling med ledelsen fik tilsagn om en maximal reduktion i medarbejderantallet på 2%
The crucial influence was brought to bear, however, when the employees' organization withdrew its cooperation with management on the introduction of the cash dispensers and, in negotia tions with management, a promise was given that the maximum reduction in the number of employees would be 2$ per annum as a consequence of any change made within the next three years.
Medarbejderrepræsentanterne opnåede således egentlig medbestemmelse omkring rationaliseringseffekten på medarbejderantallet ved at indgå i direkte forhandling med le delsen.
Employee representatives thus achieved true consultation on the effect of rationalization upon employment by enter ing into direct negotiations with management.
Denne medbestemmelse blev ikke opnået som et direkte resultat af teknologiaftalens bestemmelser, men indirekte har det haft en betydning, at medarbejderrepræsentanterne opsagde det samarbejde omkring teknologien, som også ledelsen var stærkt interesseret i at fastholde.
This consultation was not achieved as a direct result of the technology agreement's provisions, but it was indirectly important that employee representatives abandoned the co operation on technology that management was very interested to maintain.
íD^êiY§?ÍEE_Bê_Í2^ií}§!}2i^ft kan udtrykke sig som et resultat af, at medarbejderne informeres eller direkte involveres i problemstillinger, der vedrører konsekvenserne for de ansattes kvalifikation, autonomi, samarbejde og psyko-sociale belastninger i forbindelse med den ny teknologi.
Influence_on job_content may manifest itself as a result of employees being informed or directly involved in problems that concern the effects on em ployees' skills, autonomy, cooperation and psychosocial stresses in the context of the new technology.
I den ene case blev dette konsekvensområde slet ikke berørt i diskussionerne mellem ledelse og ansatte.
In one of the cases, this area of consequences was not touched upon at all in the discussions between management and employees.
I de to af casene (integreret tekst og data samt elektronikmontage) blev emnet berørt af ledelsen i den generelle information om den teknologiske ændring.
In two of the cases (integrated text and data processing and electronics assembly) the subject was referred to by management in the general information on the technologi cal innovation.
I begge tilfælde blev ledelsens vurdering af den ny teknologi som mere spændende og udfordrende end den kendte teknologi'modtaget uden debat fra medarbejderrepræsentanter nes side.
In both cases, management's evaluation that the new tech nology was more exciting and challenging than the technology already in use was accepted without discussion by employee representatives.
I den fjerde case (pengeautomater) blev der ført en mindre debat om vedligeholdelsesansvaret på de nye maskiner.
In the fourth case (cash dispensers) there was a minor discussion on responsibility for
Denne debat, der blev rejst på initiativ fra medarbejderne, førte dog ikke til nogen afklaring af spørgsmålet.
105 maintenance of the new machines. But this discussion, which was raised by the employees, did not lead to any clarification of the matter.
Bortset fra dette ene punkt var indflydelsen også i denne case begrænset til at modtage ledelsens informationer, der især vedrørte mu lighederne, der forelå, for at udjævne en del af arbejdsbelastningerne ved kassebetjeningen i spidsbelastningsperioder.
Apart from this one point, on this subject also influence was limited to receiving management's information on, in particular, the possibilities of smoothing out some of the stresses of servicing counter tills during peak periods.
Det jobindholdsmæssige konsekvensområde fremstår alt i alt klart som det område, hvor såvel ledelsen som medarbejderne er meget tilbageholdende med at foretage eller forlange egentlige konsekvensvurderinger.
The jobcontent area of consequences clearly appears to be an area in which both management and employees are very reluctant to make or demand any genuine evaluations of consequences.
ΪΟ§ίÎY^ËÎËê-El-ÉYËÎËlS-Ë^Êi^Ë^iii? kan udtrykke sig som et re sultat af, at medarbejderne informeres eller direkte involveres i problemstillinger, der vedrører nye eller ændrede stoffer og materialer samt øvrige fysiske risici i arbejdsomgivelserne ved den nye teknologi.
Influence_on_the physical working environment may manifest itself as a re sult of employees being informed or directly involved in problems that con cern new or changed substances and materials, and other physical risks in the working environment arising from the new technology.
Som helhed har medarbejderne kun været inddraget i delaspekter omkring det fysiske arbejdsmiljø.
In general, employees have been brought in on only subsidiary aspects of the physical working environment.
Alle fire virksomheder har den lovpligtige sikkerhedsorganisation, hvortil disse spørgsmål traditionelt henføres, men hverken i denne eller i samarbejdsorganerne har der været gjort forsøg på at danne sig et helhedsbillede af mulige fysiske arbejdsmiljøproblemer med den ny teknologi.
All four firms have the statutory safety organization to which such questions are traditionally referred, but neither here nor in the cooperation bodies have any attempts been made to provide a complete picture of potential problems in the physical working environment arising from the new technology.
I samarbejdsorganerne har delaspekter ved det fysiske miljø været rejst, og i alle tilfælde på initiativ af medarbejderrepræsentanterne.
Subsidiary aspects of the physical environment question have been raised in the cooperation bodies, in all cases on the initiative of employee repre sentatives.
I case-studiet omkring integreret tekst og da ta traf medarbejderne selv valget om den skærm (VDU), man vil le have blandt de skærme, leverandøren havde til systemet.
In the case study on integrated text and data processing, it was the employees themselves who selected the VDU they wanted from among those the supplier offered.
I case-studiet med pladebearbejdning blev støjforhold og ergonomiske forhold drøftet, men uden at spille nogen rolle for det endelige valg.
In the plate-machining case study, noise and ergonomie conditions were discussed but played no part in the final choice.
I case-studiet om elektronikmontage indsamlede medarbejderne information fra ledelsen om støjforhold, ergonomiske forhold og enkelte andre arbejdsmiljøaspekter, men uden at disse informationer gav anledning til en egentlig drøftelse eller ændringer i ledelsens valg af udstyr.
In the electronics assembly case study, employees obtained information from management on noise and ergonomie conditions and on some other aspects of the working environment, but this information did not lead to any true dis cussion or changes in management's choice of equipment.
Alt i alt synes konsekvenserne på det fysiske arbejdsmiljøområde dog i relation til de øvrige områder at være præget af, at de ansatte netop her fremsætter mere præcise og specifikke spørgsmål over for den ny teknologi. Dette gør sig særligt gældende i fremstillingsvirksomhederne, mens pengeinstitutter nes ansatte synes mere tilbøjelige til at prioritere disse konsekvenser lavere.
In general, however, compared with other areas the effects on the physical working environment are notable in that this is the very area in which em ployees put forward precise and specific questions about the new technology.
Uanset de ansattes prioritering af fysiske arbejdsmiljøspørgsmål er det dog entydigt, at disse krav kom mer i anden række.
Although em ployees give some priority to physical working environment questions, it is clear that they take second place.
Konklusioner om deltagelsens virkninger
Conclusions on the effects of participation
I store træk har medarbejderne været inddraget i indførelsen af den ny teknologi i overensstemmelse med de regler, der findes i de gældende aftaler.
Broadly speaking, employees have been involved in the introduction of new technology in accordance with the rules to be found in the relevant agree ments.
Dette har imidlertid ikke i sig selv medført, at de ansatte de-facto har fået indflydelse på arten eller omfanget af den indførte teknologi.
This in itself, however, has not resulted in employees exerting de facto any influence upon the nature or scope of the technology introduced.
De områder, hvor de ansatte de-facto har fået indflydelse, er sporadiske og isolerede og synes i højere grad at være bestemt af den lo kale ledelses generelle indstilling til samarbejdet med de an satte end af aftalernes direkte bestemmelser.
The areas in which employees have secured an influence de facto are scattered and isolated, and appear largely to have been determined rather by local management's general attitude towards cooperation with employees than by the direct provisions of the agreements.
Derimod synes deltagelsesprocessen i flere tilfælde at have en fremmende effekt på det generelle samarbejds- og forhandlingsklima mellem de centrale ledelsespersoner og de centrale faglige repræsentanter.
Nevertheless, the participation process appears in several cases to have had an encouraging effect upon the general climate of cooperation and negotiation between central management and central trade union representa tives.
Denne effekt udtrykker sig i en markant og oplevet forbedring af det personlige tillidsforhold mellem de centrale partsrepræsentanter.
This effect is reflected in a noticeable improvement in the per sonal trust between representatives of the central parties.
Effekten opleves og ses tydeligst der, hvor det generelle samarbejdsklima traditionelt var godt også før teknologiaftalerne.
It is ex perienced, and is most clearly apparent, where the general climate of co operation was traditionally good even before the technology agreements.
I den virksomhed, hvor samarbejdsklimaet på forhånd var mere partsorienteret, og hvor både de ansatte og ledelsen havde flere erfaringer med egentlige interessekonflikter, havde deltagelsen ikke nogen tydelig effekt på det generelle samarbejdsklima.
In the firm in which the parties were concerned primarily with their own in terests, and in which employees and management already had much experience of conflicts of interests, participation had no obvious effect on the general climate of co-operation.
I denne case kan man dog formode, at implementeringen forløb mindre konfliktorienteret, end den ellers kunne have gjort.
In this example, however, it may be assumed that implementation was less conflict-oriented than it would otherwise have been.
I de øvrige cases er der ingen tegn på, at harmonien omkring indførelsen er blevet påvirket væsentligt af teknologiaftalen eller af deltagelsesprocessen. processen.
In the other cases, there is no sign that the harmony associated with introduction of the technology was substantially affected by the tech nology agreement or by the process of participation.
Arbejdsforholdene generelt har kun på helt marginale områder været påvirket af deltagelsesprocessen direkte, men her gælder som ved alle øvrige konsekvensområder, at de væsentligste virk ninger af deltagelsen muligvis er indirekte og eventuelt kan tænkes først at få deres virkning, når ledelsen begynder at indtænke dem i planlægningsfasen til den næste indførelse af ny teknologi.
Working conditions in general were directly affected by the process of participation in purely marginal areas only, but it is true here, as in all other areas of consequences, that the most important effects of participation are perhaps indirect, and are effective only when management begins to think about them during the planning phase leading up to the next introduc tion of new technology.
På baggrund af denne hypotese kan det konstateres, at medarbejdernes manglende eller traditionsbestemte krav over for den ny teknologi ikke giver ledelsen et kvalificeret
On this hypothesis, it can be established that
114 modspil til indtænkning af de bredere organisatoriske og job indholdsmæssige konsekvenser af kommende teknologiske foran dringer .
107 employees' absence of, or tradition-bound, demands in the face of a new technology do not provide management with the knowledgeable opposition that might persuade it to incorporate in its thinking the broad effects on organization and job content of future technological change.
De ansattes handlespillerum over for ny teknologi og uudnyttede muligheder for indflydelse
Employees' scope for action regarding new technology, and unexploited opportunities for exerting influence
På baggrund af konklusionen på de fire case-studier må det konstateres, at de ansattes reelle medindflydelse på indførelsen og anvendelsen af teknologien er begrænset til nogle få isolerede områder.
On the basis of the conclusions arrived at from the four case studies, it must be confirmed that true employee participation in the introduction and application of technology is limited to a few isolated areas.
I det følgende vil vi interessere os for, om der de-facto eksisterer et handlespillerum for de ansattes indflydelse, og hvordan dette i givet fald kan udnyttes bedre.
We wish below to concentrate on whether there exists de facto any scope for action in relation to employees' influence, and if so how it can best be employed.
Der eksisterer et handlespillerum over for den ny teknologi, hvis der på planlægningstidspunktet findes flere alternative muligheder omkring den teknologiske udvikling i selve virksom heden og/eller alternativt udstyr til realisering af en be stemt teknologisk udvikling.
Scope for action regarding new technology exists if, when planning is in progress, there are several alternative possibilities for technological development in the firm itself and/or alternative equipment for achieving a certain technological development.
Fra de fire casebeskrivelser er det entydigt, at spillerummet med hensyn til valget af alternative teknologiske udviklingsretninger er meget begrænset.
It is clear from the four case descriptions that the scope for action in choosing between alternative directions of technological development is very restricted.
De valg, der træffes, kan sjældent tidsbestemmes eller knyttes til bestemte personer, fordi der er tale om en løbende modning af en idé på baggrund af le delsens interne diskussioner og kontakter til branchen, konferencer, udstillinger osv. Disse processer foregår løbende som et led i den strategiske udvikling af virksomheden og er ikke omfattet af nogen egentlige aftaler bortset fra hovedaftalerne, der specificerer, at "ledelsen har retten til at lede og fordele arbejdet".
The time at which choices are made can rarely be determined, nor can they be associated with specific people, because we are concerned here with the continuing maturation of an idea on the basis of management's internal discussions and contacts within the industry and at conferences, exhibitions, etc. These processes go on continuously as part of the firm's strategic development and are not included in any actual agreements, apart from the main collective agreement which specifies that "management has a right to manage and to allocate work".
I de fire cases var der i alle tilfælde tale om, at den teknologiske ændring indgik som et bevidst led i virksomhedens strategiske udvikling.
In these four cases, it is most certainly true that technological change was introduced as a deliberate link in the firm's strategic development.
Dermed er de ansattes indflydelsesmuligheder omkring opstilling af alternativer på forhånd næsten ude lukket .
As a result, employees' potential for exerting influence in the presentation of alternatives was almost non-existent from the outset.
I de to case-studier i fremstillingsvirksomhederne var der de-facto tale om en række valg omkring fastlæggelsen af de kriterier, man brugte til at udvælge udstyr.
108 involved de facto a number of choices in determining the criteria to be applied in selecting equipment.
Disse kriterier var helt overvejende af teknisk og økonomisk art og fastlagde fx i pladebearbejdningscasen i realiteten, at der var én bestemt maskine, der skulle investeres i.
These criteria were completely dominated by technical and economic considerations, and in fact, for example in the plate machining case, they established that there was only one specific machine which could be purchased.
Her var de ansattes handlespillerum stærkt begrænset af de muligheder, der forelå på markedet for revolverstanseautomater.
Employees' scope for action here was severely restricted by the opportunities presented by the market for automatic rotary punching machines.
Selv i dette lys må det konstateres, at de ansatte ikke tog reelle initiativer til at indføre fx arbejdsmiljøkrav så tidligt i planlægningsforløbet, at disse kunne få nogen virkelig selvstændig betydning. I casebeskrivelsen vedrørende elektronikmontage var der flere områder, hvor de valg, der blev truffet, ikke var fastlåst af en be grænset leverandørsituation.
Even in the light of this, it must be said that employees took no real initiative to introduce environmental de mands, for example, at a stage in the planning sufficiently early for them to be of any really independent significance.
Især med hensyn til de nøglemaskiner, der blev direkte udviklet til virksomheden, var der i princippet muligheder for, at de ansattes særlige krav om ar bejdsmiljø kunne have været højere prioriteret.
Particularly in the case of the key machines, which were developed expressly for the undertaking, there were opportunities in principle to give a higher priority to employees' special requirements in relation to their working environment.
De ansatte kom imidlertid for sent ind i planlægningsprocessen til at få indflydelse på de kriterier, leverandøren arbejdede efter.
However, employees came into the planning process so late that they could exert no influence or the criteria to which the supplier was working.
Casen illustrerer dog også, at en række af de løbende valg om kring fx layout, arbejdspladsindretning og arbejdsorganisation blev truffet så sent, at de ansatte kunne have forsøgt at gøre deres indflydelse gældende.
The case also illustrates, however, that a number of day-to-day choices relating to, for example, layout, workplace design and work organization, were arrived at so late in the process that employees had time to try to make their influence felt.
I casebeskrivelserne fra pengeinstitutterne blev vist, at der for pengeautomatcasens vedkommende ikke var noget reelt handlespillerum omkring valg af automattype, lokalisering af automaterne samt automaternes anvendelse. Disse forhold var helt fastlagt i og med, at leverandøren var givet på forhånd samt i kraft af, at forhandlingerne på brancheplan var uden for medarbejdernes indflydelse.
The bank case descriptions show that, in the cash dispenser case, there was no real scope for action in the selection of the type of dispenser, in the location of the dispensers and in their use.
Til gengæld var der en vis, omend begrænset indflydelsesmulighed omkring de mere organisatoriske og jobindholdsmæssige følgebeslutninger, der ikke blev udnyttet konsekvent af medarbejderne .
On the other hand, there was some opportunity for exerting influence, however limited, on the more organizational and jobcontent decisions, but this was not consistently exploited by employees.
I casen med integreret data og tekstbehandling var spillerum met for de ansatte væsentligt større end i de øvrige tre cases, Det skyldes, at medarbejderne blev inddraget meget tidligt og deltog direkte i systemudviklingen på et arbejdsområde, der var præget af ledelsens manglende viden om den daglige arbejds gang.
In the case study on integrated text and data processing, employees' scope for action was substantially greater than in the other three cases. This was because they were brought in at a very early stage and participated directly in the development of the system in an area of work in which management lacked knowledge of the day-to-day procedures.
På trods af at spillerummet for indflydelse var stort i denne case, gjorde de ansatte ikke noget kvalificeret forsøg på at udnytte det til fremme af deres egne krav.
Although the scope for action was in this case large, employees made no attempt to ex ploit this to promote their own demands.
På denne baggrund mener vi at kunne konkludere, at de ansattes muligheder for at få indflydelse på de strategiske beslutninger om valget mellem alternative teknologiske udviklingsretninger ikke er reelle muligheder og næppe vil kunne påvirkes af selv videregående formuleringer i teknologiaftalerne.
Against this background, we must conclude that employees' opportunities for exerting influence on the strategic decisions involved in the choice between
Endvidere er det en konklusion, at de muligheder, de ansatte har for at påvirke valget af den teknik, der skal anvendes, er meget små, men at de muligheder, der de-facto eksisterer, afprøves meget dårligt eller slet ikke.
In addition, we conclude that the opportuni ties employees have for affecting the choice of the technology to be em ployed are very small, but that the opportunities which de facto exist are very poorly exploited, or not exploited at all.
Som et afsluttende punkt vil vi fremlægge nogle af de årsager, der kan være til denne manglende udnyttelse af handlespillerummet for de ansattes indflydelse.
In conclusion, we wish to present some of the causes to which this failure of employees to exploit their scope for action may be attributed.
Teknologiaftalernes bestemmelser er generelt meget upræcise og giver dermed ikke de ansatte nogen støtte til en vurdering af, hvilke områder de har rettigheder på.
The provisions of the technology agreements are in general very imprecise and therefore give employees no support in determining in which areas they have rights.
Rettigheder ne hviler i høj grad på ledelsens fortolkning af, hvad de ansatte kan og bør være involveret i.
These rights depend very largely upon manage ment's interpretation of what employees may, and should, become involved in.