natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vi bemærkede, at man i forskningsarbejdet beskæftiger sig med at udvikle et spørgeskema, som ville gøre det muligt at skelne kendetegnene for den enkeltes døgnrytmer uden at anvende omstændelige og bekostelige målingsmetoder.
We noted that the research is concerned with the development of a questionnaire which would enable the characteristics of individuals' circadian rhythms to be discerned without the use of elaborate and costly means of measuring.
Vi betragter naturligvis denne fremgangsmåde som værdi fuld.
Naturally we regard this approach as being worthwhile.
Vi er imidlertid noget i tvivl om, hvorvidt det endelige mål er først at gøre det muligt at udvælge dem, som bedst vil være i stand til at tilpasse sig skifteholdsarbejde, eller om formålet er at rådgive folk, som allerede arbejder i holddrift på den bedste måde, således at de kan tilpasse sig arbejdet alt efter deres personlige vaner.
We have some doubts, however, about whether the ultimate aim is to enable those who will adapt best to shiftwork to be selected in the first place or for those who are already shiftworkers to be counselled on the best way for them to adapt in terms of personal habits.
Den skriftlige rapport henviser flere steder til "forudsigelse", men i sin mundtlige redegørelse lagde Dr. Folkard hele vægten på rådgivning, idet han benægtede at et af målene var at udvælge folk.
The written report refers in several places to "prediction" but in his verbal presentation Dr. Folkard put the total emphasis upon counselling, denying that selection was an objective.
Vi er enige i, at det er mere sandsynligt at undersøgelsen lykkes, og at den får større praktisk værdi, hvis man beskæftiger sig med rådgivning af enkeltpersoner om metoder hvorigennem man kan tilpasse sig skifteholdsarbejde.
We would accept that the exercise is more likely to succeed and to be of more practical value if it is concerned with the counselling of individuals on methods of adjustment to shiftwork.
Vi finder det vanskeligt at kommentere de faktiske undersøgelser, der er udført, dels fordi vi ikke havde adgang til de anvendte spørgeskemaer, dels fordi fortolkningen af resultaterne hviler på en statistisk analyse.
We find it difficult to comment on actual studies carried out, partly because we did not have access to the questionnaires used and partly because the interpretation of the results depends upon a statistical analysis.
Ikke desto mindre stiller vi os noget tvivlende overfor dem, og vi føler at vi bør give udtryk herfor.
Nevertheless we do have some doubts about them which we feel we should express.
Vi er noget i tvivl om, om studerende faktisk er så meget anderledes end andre mennesker. Og som tredje punkt var antallet af undersøgte skifteholdsarbejdere ret lille (12).
For example, we wonder about the relevance of a sample drawn from the general public and their reaction to a 1-hour change in time; we wonder if students really are that different from others; and thirdly the number of shiftworkers studied was quite small (12).
Sluttelig er vi dog af den opfattelse, at vi bør acceptere forskernes egne konklusioner, for så vidt at det til en vis grad lykkedes dem at klarlægge faktorer, som kan vise sig at være vigtige i forbindelse med bestemmelse af tilpasning til skifteholdsarbejde samt, at spørgeskemaet skal forbedres, før det anvendes i undersøgelser af længere varighed.
In conclusion though we feel that we should accept the researchers' own conclusions insofar as they have had some success in identifying factors that may prove important in determining adjustment to shiftwork, and that the questionnaire needs refinement before application in longitudinal studies.
Som arbejdsgivere er vi naturligvis interesseret i hvilken praktisk værdi forskning i skifteholdsarbejde har, og vi er af den opfattelse, at begge disse forskningsarbejder i sidste instans kunne føre frem til måder og metoder, som kunne afbøde problemerne forbundet med skifteholdsarbejde.
As employers we are of course interested in the practical value of research into shiftwork and we feel that both these pieces of research could ultimately lead to ways and means of assisting with the problems of shiftwork.
"søvn" vil medføre, at vor viden om virkningerne af forskellige holddriftssystemer under de forskellige omstændigheder udvides, mens arbejdet om "tilpasning" i sidste instans skulle føre til, at de der arbejder på skift vil få mulighed for at blive hjulpet gennem rådgivning.
We envisage the "Sleep" report as leading to an improvement in our knowledge about the effects of different shift systems in their varying circumstances, while the "Adjustment" work should finally lead to the availability of helpful advice for those who work shifts.
Kollokvium om nat- og dagskift sammenlignet med hensyn til præstationsevne på arbejdspladsen og søvnkvaliteten i hjemmet afholdt i Dublin den 1. og 2. oktober 1981
EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS
Det bliver herved bekræftet, at natarbejde udgør en betydelig belastnings- faktor.
OF EFFICIENCY AT WORK AND THE QUALITY OF SLEEP AT HOME
Spørgsmålet er, om "præstationsevne" afdækkes tilstrækkeligt ved at måle reaktionstider og fejlkvoter. Dette gælder specielt en virksomhedsrelateret fremstilling af arbejdstagernes præstation.
EVALUATION REPORT OF THE GOVERNMENTS' GROUP loughlinstown house, shankill, co. clubiin, telephone: 826888 (7 lines) telex: 30726. FURF
SØVNMAENGDE OG SØVNKVALITET
Held in Dublin on 1 and 2 October 1981
( Det forende Kongerige )
(secondary) activity.
Baggrund og strategi
Background and Strategy
Præstationsevne 3. Legemstemperatur
Performance 3.
Erkendtligheder
Body Temperature
Fig. 1 : Søvnkvalitet efter stadier som procentdel af tidspunktet for søvnperioden for formiddags-, eftermiddags- og natskift. 24
Table 1 : Sleep Measures
Procentdel af total SWS-tid der finder sted under hver tredjedel af søvnperioden.
Figure 1 : Sleep quality by stages as a percentage of sleep period time for the Morning, Afternoon and Night Shift.
Formål og målsætninger
Aims and Objectives
Denne rapport repræsenterer kulminationen af to års intensiv forskning over skiftarbejdes indvirkning på søvnmønstre, som registreret i hjemmet, og præstationsevne, som målt på arbejdspladsen.
This report represents the culmination of two-years' intensive research into the effects of shiftwork on sleep patterns, as recorded in the home, and performance capacity, as measured at work.
Den samler resultaterne af den nuværende undersøgelses anden fase (EF-SC/79/38/SW) og resultaterne af en tidligere pilotundersøgelse (EF-SC/78/23/SW).
It brings together the findings of the current, second phase study (EF-SC/79/38/SW) with the findings of a previous pilot study (EF-SC/78/23/SW).
Den vigtigste mangel ved pilotundersøgelsen var, at kun seks emner kunne undersøges i den til rådighed stående tid.
The major shortcoming of the pilot study was that only six subjects could be investigated in the time available.
Dette kunne i bedste fald kun forventes at give et noget ufuldstændigt billede af skiftarbejderes søvn og præstationsevne, der kun tillod at drage foreløbige slutninger.
At best, this was only expected to give a somewhat incomplete picture of the sleep and performance of shiftworkers, allowing only tentative conclusions to be drawn from it.
Den gav ikke desto mindre værdifuld, ny information om begge spørgsmål og stødet til at foretage yderligere undersøgelse efter lignende retningslinier.
Nevertheless, it provided invaluable new information on both counts and the impetus to conduct further investigations along similar lines.
Den anden undersøgelses hovedformål var derfor at udvide og supplere den første undersøgelses forskningsmålsætninger ved at inkludere seks yderligere emner og ved at undersøge endnu en variabel, nemlig legemstemperaturen.
The main aim of the second study, therefore, was to extend and augment the research objectives of the first study by including six more subjects and by examining an additional variable, namely, body temperature.
Ingen af undersøgelserne kunne hver for sig håbe at give meget mere end et uklart omrids af skiftarbejderes søvn- og præstationsprofiler. Det logiske skridt er derfor at kombinere resultaterne af begge undersøgelser med henblik på at give:
Considered separately, neither study could hope to provide anything more than a blurred outline of the sleep and performance profiles of shiftworkers, The logical step, therefore, is to combine the results from both studies in order to provide
Et langt klarere billede af skiftarbejderes søvn og præstationsevne.
(i) a much clearer picture of the sleep and performance of shiftworkers
(ii) Et fast grundlag for opbygning af de teoretiske rammer for forståelse af naturen af ændringerne i søvn og præstationsevne.
(ii) a firm foundation on which to construct a theoretical framework for understanding the nature of the changes in sleep and performance
(iii) En baggrund fra hvilken der kunne drages bestemte og meningsfulde slutninger med hensyn til skiftarbejde i almindelighed, og som politiske beslutninger kan baseres på.
(iii) a background from which to draw definite and meaningful conclusions relating to shiftwork in general and on which policy decisions may be based.
Skiftarbejderes søvn og præstationsevne er i de forløbne år kun blevet skænket bemærkelsesværdig ringe opmærksomhed på trods af deres potentielle
The sleep and performance of shiftworkers has received remarkably little attention over the past years, despite their potential importance to health and safety.
I betragtning af den alvorlige belast ning på tid og ressourcer er det ikke forbavsende, at søvn er skænket mindst opmærksomhed af de to.
Not surprisingly, in view of the severe strain on time and resouces, sleep has received the least attention of the two.
Der har imidlertid i den seneste tid været opmuntrende tegn på fornyet interesse og forøget pres på udviklingen siden fremkomsten af detaljerede undersøgelser inden for begge interesseområder.
Recently, however, there have been encouraging signs of a renewal of interest and a build-up of momentum with the advent of detailed investigations in both areas of concern.
Søvnforstyrrelser indtager en særlig stilling i skiftarbejdes patologi, især hvor det drejer sig om natarbejde.
Sleep disturbances occupy a special place in the pathology of shiftwork, especially where night work is involved.
De er tydeligvis en af de uundgåelige følger af denne arbejdsmetode (af årsager der er forklaret nedenfor), som flertallet af forskere anser for igen at være direkte eller indirekte ansvarlige for en lang række psykologiske og biologiske sygdomme.
They are clearly one of the inevitable consequences of this method of working (for reasons outlined below), which the majority of researchers consider responsible, in turn, directly or indirectly, for a whole range of psychological and biological disorders.
Af især tekniske og praktiske årsager har undersøgelser af skiftarbejderes søvn stort set været begrænset til enten undersøgelser med spørgeskema (f. eks. Aanonsen, 1964; Brandt, 1969; Morioka, 1969; Âkerstedt, 1977; Bensimon, Benoit, Foret og Vieux, 1980; Âkerstedt og Gillberg, 1980) eller til laboratorie-baserede undersøgelser (f. eks. Kripke, Cook og Lewis, 1971; Globus, Phoebus og Boyd, 1972; Foret og Latin, 1972; Bryden og Holdstock, 1973; Foret og Benoit, 1974; Tepas, Walsh, Moss og Armstrong, 1980).
For mainly technical and practical reasons, studies of the sleep of shiftworkers have been largely confined either to questionnaire type studies (e.g. Aanonsen, 1964; Brandt, 1969; Mörioka, 1969; Akerstedt, 1977; Bensimon, Benoit, Foret and Vieux, 1980; Akerstedt and Gillberg, 1980) or to laboratory based studies (e.g. Kripke, Cook and Lewis, 1971; Globus, Phoebus and Boyd, 1972; Foret and Latin, 1972; Bryden and Holdstock, 1973; Foret and Benoit, 1974; Tepas, Walsh, Moss and Armstrong, 1980).
De førstnævnte er naturligvis begrænset til kun at stille og besvare meget brede spørgsmål vedrørende skiftarbejderes søvn, mens den sidstnævnte undersøgelsestype har den ulempe, at den finder sted i laboratoriets ret kunstige og afskrækkende atmosfære.
The former are naturally limited to asking and answering only very broad questions concerning the sleep of shiftworkers, while the latter kind of study has the drawback of being set in the rather artificial and forbidding environment of the laboratory.
Begge undersøgelsestyper har ikke desto mindre ydet og vil fortsat yde en vigtig informationskilde, der kan supplere de nylige, innovative undersøgelser af skiftarbejderes søvn, registreret i deres egne hjem, det mest naturlige af alle miljøer (Tilley, Wilkinson og Drud, 1979; Alerstedt og Gillberg, 1980).
Nevertheless, both kinds of study have provided, and will continue to provide, a vital source of information from which to supplement the recent, innovative studies of shiftworkers' sleep recorded in their own homes, the most natural setting of all (Tilley, Wilkinson and Drud, 1979; Alerstedt and Gillberg, 1980).
Det almindelige, sammensatte billede, der fremtræder fra alle disse under søgelser, har vist, at skiftarbejde har de følgende vigtigste indvirkninger på søvn:
The general, composite picture that emerges from all these studies has shown shiftwork to have the following main effects on sleep:
En forøgelse af den totale søvntid pr. 24 timer i sammenligning med ikke-skiftarbejdere.
An increase in total sleep time per 24 hours compared to non-shiftworkers.
Denne forøgelse kan imidlertid tilskrives lange lur, der tages uden for de vigtigste søvnperioder, og forøget søvntid på hviledage.
However, this increase can be attributed to long naps taken outside the major sleep periods and increased sleep time on rest days.
natskiftet og ca. 1 timer for formiddagsskiftet.
(ii) A reduction in the major sleep period time of the order of 12 hours for the night shift and about 1 hour for the morning shift.
(iii) En ændring i kvalitet og en forstyrrelse af den tidsmæssige organisation af søvn som følge af arbejde om natten.
(iii) A change in quality and a disruption of the temporal organisation of sleep as a result of working nights.
Vidnesbyrd fra laboratorieundersøgelser af søvninversion (f. eks. Agnew, Webb og Williams, 1968; Weitzman, Kripke, Goldmacher, MacGregor og Nogeire, 1970; Berger, Walker, Scott, Magnuson og Pollack, 1971; Taub og Berger, 1973), der på kunstig vis har efterlignet natskiftarbejderes sove/våge planer, og undersøgelser af søvn, der påfølger virkelig eller simuleret flyvning over meridianer (f. eks. Evans, Christie, Lewis, Daly og Moore-Robinson, 1972; Mume og Mills, 1977; Endo, Yamamoto og Sasaki, 1978; Hume, 1980; Athanassenas og Wolters, 1980) har i almindelighed været i overens stemmelse med disse resultater.
Evidence from laboratory studies of sleep inversion (e.g. Agnew, Webb and Williams, 1968; Weitzman, Kripke, Goldmacher, MacGregor and Nogeire, 1970; Berger, Walker, Scott, Magnuson and Pollack, 1971; Taub and Berger, 1973), which have artificially mimicked the sleep/wake schedules of night shiftworkers, and studies of sleep following real or simulated transmeridian flights (e.g. Evans, Christie, Lewis, Daly and Moore-Robinson, 1972; Hume and Mills, 1977; Endo, Yamamoto and Sasaki, 1978; Hume, 1980; Athanassenas and Wolters, 1980) have been in general accordance with these findings.
Den inderste årsag til disse ændringer stammer næsten med sikkerhed fra en mesalliance mellem de kunstige sove/vågeplaner, som er påtvunget af skiftarbejde, og legemets dybt indgroede sove/våge-forbundne cirkadiske rytmer.
The root cause of these changes almost certainly stems from a misalliance of the artificial sleep/wake schedules imposed by shiftwork with the endogenous and deeply entrenched sleep/wake-linked circadian rhythms of the body.
Problemet stammer med andre ord fra at tvinge mennesket til at sove og arbejde på tidspunkter, da dets legeme er mindst i stand til at udføre nogen af aktiviteterne på effektiv vis.
In other words, the problem stems from forcing the individual to sleep and work at times when his body is least able to perform either activity efficiently.
Hvad skiftarbejde angår, skal cirkadiske rytmer derfor på den ene side betragtes fra synspunktet af de funktioner, de påvirker, såsom søvn og præstationsevne, og på den anden side fra synspunktet af deres varige tilstand.
Therefore, as far as shiftwork is concerned, circadian rhythms must be considered, on the one hand, from the point of view of the functions they affect, such as sleep and performance, and, on the other hand, from the point of view of their permanence.
Mulighederne og betingel serne for deres fortrængning i tiden eller inversion kan derefter bedømmes, og skiftsystemer indrettes til i fuld udstrækning at tage hensyn til deres egenskaber.
The possibilities and conditions for their displacement in time or their inversion can then be assessed, and shift systems devised to take full account of their properties.
I denne henseende er det ret indlysende, at den største krænkelse af cirkadiske rytmer er arbejde om natten og søvn om dagen, så det er frem for alt natskiftet, der udgør det største problem, som skiftarbejde står overfor.
In this respect, it is fairly obvious that the greatest affront to circadian rhythms is working by night and sleeping by day, so that it is the night shift, above all others, that poses the major problem confronting shiftwork.
Som i den tidligere, rapport vil der blive lagt særlig vægt på natskiftet.
As in the previous report, special emphasis will be placed on the nightshift.
Et yderligere problem, som skiftarbejde står overfor og igen står i direkte forbindelse med cirkadiske rytmer, er faldet i præstationsevne om natten.
A further problem facing shifwork, which again is directly related to circadian rhythms, is the decline in performance capacity at night.
Utallige undersøgelser har påvist, at dette er tilfældet (f. eks. Brown, 1949; Bjerner, Holm og Swensson, 1955; Chiles, Alluisi og Adams, 1968; Colquhoun, 1972; 1972; Fort, Harrison og Mills, 1973; Ostberg, 1973; Moses, Lubin, Naitoh og Johnson, 1978; Ilmarinen, Ilmarinen, Korhonen og Nurminen, 1980). I mange tilfælde kan den enkeltes præstationsevne kun have
Numerous studies have shown this to be the case (e.g. Brown, 1949; Bjerner, Holm and Swensson, 1955; Chiles, Alluisi and Adams, 1968; Colquhoun, 1971; 1972; Fort, Harrison and Mills, 1973; Östberg, 1973;
en marginal indvirkning på sikkerhed og ydelse.
In many cases the individual's performance capacity may have only a marginal effect on safety and output.
Det kan dog i visse til fælde være af stor betydning,f. eks. for piloter, lastvognsførere, flyveledere, hospitalspersonale og lignende grupper med ansvar for andres sikkerhed og velbefindende.
In certain cases, however, it could be of great importance; for example, for pilots, transport drivers, air-traffic controllers, hospital staff and similar groups with responsibility for the safety and wellbeing of others.
Tyske undersøgelser af togførere (Hildebradt, Rohmert og Rutenfranz, 1974; 1975) f. eks. har påvist en dramatisk nedsættelse af præstationsevne om natten i form af en forøgelse af nødstandsninger.
German studies of train drivers (Hildebrandt, Rohmert and Rutenfranz, 1974; 1975), for instance, have shown a dramatic decline in performance capacity at night in the form of an increase in the number of emergency stops.
En anden tysk undersøgelse (Klein, Bruner, Günther, Jovy, Mertens, Rimpier og Wegman, 1972) har berettet, at piloter under simulatorprøver har vist et fald i præstationsevne ved 4-tiden, svarende til forringelse forårsaget af alkohol.
Another German study (Klein, Bruner, Günther, Jovy, Mertens, Rimpler and Wegman, 1972) has reported that pilots on simulation tests show a drop in performance at around 0400 hours equivalent to the detriment caused by alcohol.
Svenske undersøgelser(Akerstedt, Froberg, Levi, Torsvall og Zamore, 1977) har påvist, at præstationsniveauer ved natarbejde kan sammenlignes med dem, der følger søvnmangel, dvs. det er næsten lige så slemt at arbejde om natten, som det er at arbejde om dagen uden overhovedet at have sovet!
Swedish studies (Akerstedt, Fröberg, Levi, Torsvall and Zamore, 1977) have shown that performance levels during night work are comparable to those following sleep deprivation: that is, it is almost as bad to work at night as it is to work in the daytime without having slept at all!
Det er endeligt af interesse at bemærke, at uheldet, der medførte ulykken på Three Mile Island atomkraftstation,indtraf midt i natskiftet (Ehret, 1980).
Finally, it is of interest to note that the accident leading to the Three Mile Island nuclear power station disaster occurred during the middle of the night-shift (Ehret, 1980).
Disse mangler ved præstationsevnen om natten er i de fleste tilfælde en direkte genspejling af en underliggende cirkadisk præstationsrytme, som tilfældigvis når sine laveste niveauer om natten.
For the most part, these performance deficits at night are a direct reflection of an underlying circadian performance rhythm which happens tö reach its lowest levels at night.
Præstationsevne vil således selv under normale omstændigheder eller under skiftarbejdsforhold, hvor der ingen cirkadisk tilpasning er til faseskiftet, være ringere om natten.
Thus, even under normal circum stances or under shift work conditions where there is no circadian adaptation to the phase shift, performance will be worse at night.
Dermed være dog ikke sagt, at skiftarbejde ikke vil have nogen yderligere indflydelse på præstationsniveauet.
This is not to say, however, that shift work will exert no additional influence on the level of performance.
Tværtimod er der i det mindste foreløbigt vidnesbyrd fra vor første undersøgelse, om, at et akkumulerende søvnunderskud i natskiftugens løb forværrede de cirkadiske præstationsunderskud, der blev iagttaget om natten,.
On the contrary, there is at least tentative evidence from our first study that an accumulating sleep deficit during the course of the night shift week exacerbated the circadian performance deficits observed at night.
Der er også vidnesbyrd fra en for nylig foretaget hollands undersøgelse (Pokorny, Blom og Leeuwen, 1980) af busførere om, at skifttypen og mødetiden er vigtige faktorer ved bestemmelse af hyppigheden af ulykker.
There is also evidence from a recent Dutch study (Pokorny, Blom and Leeuwen, 1980) of busdrivers, that the type of shift and the hour of commencement are important factors in determining accident rates.
Det er derfor af den største vigtighed at undersøge vekselvirkningen mellem søvn og præstationsevne for forskellige skift og forskellige skiftsystemer.
It is, therefore, of the utmost importance to examine the interaction between sleep and performance for different shifts and different shift systems.
For at opretholde størst mulig kontinuitet anvendtes der i denne undersøgelse nøjagtig de samme måleteknikker som før.
In order to maintain maximum continuity, the present study has employed exactly the same techniques of measurement as before.
Søvn blev registreret i skift arbejderens hjem for at kunne bedømme variationsgraden i kvalitet og kvantitet som følge af arbejde på tre forskellige skift.
Sleep was recorded in the shiftworker's home to assess the degree of variation in quality and quantity as a result of working three different shifts.
(I den første undersøgelse blev omgivende støjniveauer i soveværelset også målt.
(In the first study, ambient noise levels in the bedroom were also monitored.
Alle arbejderne lever imidlertid i halvlandlige omgivelser, så støjniveauerne var alt for lave og homogene til at forårsage søvnforstyrrelser. Da den
However, all the workers lived in semi-rural environments, so that noise levels were far too low and homogenous to cause any sleep disturbances.
nærværende gruppe af skiftarbejdere levede under lignende forhold, blev støjregistrering opgivet).
Since the present group of shiftworkers lived in similar conditions, noise monitoring was abandoned).
Præstationsevne blev målt på arbejdspladsen ved hjælp af transportable præstationsprøver, der blev foretaget henimod afslutningen af hvert skift.
Performance capacity was measured at work by means of portable performance tests administered towards the end of each shift.