natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deltagelse i denne form for åben debat er frivillig.
Participation inthis kind of open debate is voluntary.
Deneneste straf, man får for ikke at deltage, er, at mangår glip af muligheden for at lære noget, at give udtryk for sine bekymringer og at bidrage med sine idéer.
The onlypenalty for not taking part will be to lose theopportunity to learn, express concerns and contribute ideas.
EØSU bliver den 14. og 15. april et sandt diskussionsforum.
On 14 and 15 April, the EESC will beturned into a true debating arena.
—at hjælpe Jordan med at organisere det kommende Euro-Middelhavs-topmøde for de økonomiske og sociale råd og lignende institutioner, som finder sted i november 2005.
lcurrent business (assessment of the currentdevelopment of the strategy and links with the Lisbon strategy, etc.), lto encourage the creation of an economicand social council in Jordan which is independent, representative and open to thedevelopments of Jordanian society; lto help Jordan organise the next Euro-Mediterranean summit of economic andsocial councils and similar institutions,which will be held in November 2005.
EØSU bidrager dermed i sin egenskab af Kommissionens og de øvrige EU-institutioners privilegerede samarbejdspartner til at gennemføre EU’spolitik.
By this action, the EESC will contribute to theimplementation of the EU's policy as a privileged partner of the Commission and the other EU institutions.
EØSU styrker ligeledes civilsamfundetsstilling i partnerskabslandene og fremmer dermed udbredelsen af den europæiske model meddeltagelsesdemokrati.
It will also strengthen civil society in our partner countries and thereby helpspread the European model of participatorydemocracy.
EØSU afholder den 14. april 2005 en konference om»Tyve år med social dialog: status og perspektiver«.Konferencen vil være en lejlighed til at fejre 20-året for Jacques Delors’ lancering af den europæiske socialedialog i januar 1985.
On 14 April 2005, the EESC will hold a conferenceentitled ‘Twenty years of European social dialogue:current situation and prospects’.
Konferencen sigter mod at måle,hvor langt man er kommet, og at vurdere resultaterneog begrænsningerne.
The conferencewill mark the 20th anniversary of the initiation of European social dialogue by Jacques Delors in January 1985.
Arrangørerne ønsker endvidere,at man overvejer, hvad fremtidsperspektivet er for densociale dialog og i bredere forstand for det europæiskedeltagelsesdemokrati.
It will aim to assess what has beenachieved to date, its successes and limits. Theorganisers also intend to reflect on the future outlook for European social dialogue and Europeanparticipatory democracy in a wider sense.
Formand for opfølgningsudvalget Euromed nuværende aktører på detteområde.
President of the EURO-MEDFollow-Up Committee
Repræsentanternefor de arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger og andrecivilsamfundsaktører, der erorganiseret på europæiskplan, er ligeledes indbudt tilat fremlægge deres holdninger.
The conference will not only be attended by Ms Anne-Marie Sigmund, President of the EESC,and Mr Jacques Delors, former President of the European Commission, but also by the leading actors, past and present, inthis field.
Talerne på konferencenomfatter desuden et stortantal repræsentanter for forskellige nationale civilsamfundsorganisationer, EU-insti-tutionerne og de berørte
Representativesof employers' organisations, unions and otherrepresentatives of European organised civil society have been invited toexpress their views.
Konferencen vil ud over EØSU’s formand, Anne-Marie Sigmund, og Jacques Delors, tidligere formand for Kommissionen, samle de vigtigste tidligere og nationale økonomiske og sociale råd.
Inaddition, several representatives of different civilsociety organisations fromaccession countries, the European institutions andnational economic andsocial councils will also speak at the conference.
• Torsdagsmøder: det, der holder Europa sammen side 2
page 2
• Europæisk forbrugerdag 2005: imod et bæredygtigt forbrug side 3
• European Consumers' Day 2005: Towards sustainable consumption page 3
• Kommissær Mariann Fischer Boel på besøg i EØSU side 3
• Visit of EU Commissioner Mariann Fischer Boel to the EESC page 3
•30. april 2005: Åbent hus-arrangement: Deteuropæiske civilsamfunds hus åbner sine dørefor at modtage borgerne og præsentere sit arbejde for befolkningen.
•30 April 2005, Open Day:The home of European civil society opens its doors to welcome thecitizens of Europe and present its work to thegeneral public.
Udvalget tager imod debesøgende med åbning af en fotoudstilling,musik, aktiviteter for børn og oplysninger omden europæiske forfatning.
The Committee will welcome itsvisitors with a photo exhibition, music, activitiesfor children and information on the European Constitution.
• Konference i Segovia: Imod en renationalisering af den fælles landbrugspolitik side 4
• Conference in Segovia. No to renationalisation of the CAP page 4
Torsdagsmøder: EØSU, et forum for debatten om Europas fremtid
Thursday meetings:the EESC, a place for debating the future of Europe
Nyheder om EØSU’s medlemmer besvares endeligt, for den europæiske identitet ernoget, som Europas folk og institutioner løbende måforholde sig til.
ly answered: Europe's identity is something thatmust be constantly negotiated by its peoples andinstitutions.
Årets EU-borger 2005:Mall Hellam
Mall Hellam,European Citizenof the Yearfor 2005
På Anne-Marie Sigmunds initiativ afholdt EØSU torsdag den 10. marts den første konference i en nydebatmøderække om emnet »Europæiske værdier —europæisk samfund — europæisk identitet«.
On Thursday 10 March, at the initiative of Anne-Marie Sigmund, the EESC organised the first conference in a new series of debates on the theme'European values — European society — Europeanidentity'.
Hveranden måned forvandles EØSU således til et forum fordebat, udveksling af idéer og taler. Den første talervar professor Krzysztof Michalski, som talte ommekanismerne bag europæisk samhørighed.
Every two months, the EESC will thereforebe transformed into a place of debate, exchangesof ideas, and speeches.
Europa kan følgelig ikke passes ind i faste, definerede rammer, hverken indre eller ydre. De må hele tidenomdefineres. Det er Europas kulturrum, der bestemmer det geografiske rum — et rum, som i princippeter åbent.
Consequently there cannot be any fixed, defined European boundaries, be they internal or external.They too must always be renegotiated.
Det fælles europæiske kulturrum kan hellerikke defineres som en modsætning til de nationalekulturer eller til en bestemt religion som f.eks. islam.Hvilket indhold begrebet »europæisk kultur« skalhave, er et spørgsmål, der kræver politiske beslutninger med vægt på traditionens betydning, når nyeopgaver skal løses.
The content of ‘European culture’ is a question that calls for political decisions which attemptto demonstrate the significance of tradition in theface of future tasks.
Europas styrke er dets civilsamfund
The strength of Europe:its civil society
Mall Hellam, estisk medlemaf EØSU, der er medlem af Gruppe III, er blevet kåret tilårets borger 2005.
Mall Hellam, an Estonianmember of Group III, hasreceived the Citizen of the Year prize for 2005.
Dennenyindstiftede pris tildeles Mall Hellam for hendesengagement i den europæiske integration og EU-borgernes aktive deltagelse i samfundslivet.
Thisprize has been awardedfor the first time andrecognises Ms Hellam's commitment to European integration and the active involvement of European citizens.
Ifølge udvælgelseskomitéen har Mall Hellam »utvivlsomt gjort en storforskel« i Europasagen: Bl.a. har hun oprettet enkontaktgruppe sammen med estiske ngo’er medblik på Europas fremtid og konventionen ogarrangeret konferencer om forfatningstraktaten.Hun fik overrakt prisen den 15. marts af sinlandsmand kommissær Siim Kallas.
According to theselection committee, Ms Hellam ‘withoutdoubt has made a major difference’ in European affairs: among other things, she hasfounded a contact group with Estonian NGOsfor the future of Europe and the Conventionand organised conferences on the Constitutional Treaty. She received her prize on15 March from her compatriot, EUCommissioner Siim Kallas.
EØSU glædersig over, at et af dets medlemmer er blevetbeæret med denne nye pris, som er et opmuntrende eksempel på medlemmernes vigtige rolle iudbredelsen af budskabet om Europa. »Paljuõnne!« — tillykke på estisk.
The EESC is delighted that one of its members has been chosenfor this new prize, as this is encouraging proofof the important role that EESC members playin making Europe known. ‘Palju õnne!’, as theysay in Estonian.
Udveksling af idéer om Europas fremtid: Anne-Marie Sigmundsammen med sin gæst, professor Krzysztof Michalski
Exchanging ideas on the future of Europe: Anne-Marie Sigmundwith her guest, Professor Krzysztof Michalski.
Møde i foreningen af tidligere medlemmer
The Association of Former Members
Den fælles europæiske kultur kan ikke i sig selv skabeenhed.
Common European culture does not, of itself,establish unity.
Men den giver den politiske verden mulighedfor at gøre Europa til en politisk enhed. Europasenhed er dog ikke kun en opgave for politikerne.
But it gives politics the opportunity to make Europe into a unified political entity.However, the unity of Europe is not only a politicaltask.
Derer tale om en kompleks struktur — en »kultur« — bestående af institutioner, idéer og forventninger, sædvaner og følelser, stemninger, erindringer og fremtidsudsigter, som er det bindemiddel, der knyttereuropæerne sammen.
It is a complex — a ‘culture’ — of institutions,ideas and expectations, habits and feelings,moods, memories and prospects that form a ‘glue’binding Europeans together.
Denne komplekse bygning,som man kan kalde det europæiske civilsamfund, erselve kernen i Europas politiske identitet.
This complex — wecan speak of it as European civil society — is at theheart of political identity.
Den skaberforudsætningerne for en succesrig europæisk politik.
It defines the conditionsof successful European politics.
Derfor må europæisk politik medvirke til at fremelskeog udvikle det europæiske civilsamfund for at styrkedet sammenhold, som er nødvendigt for en politiskenhed.
In order to foster the cohesion necessary for political unity, European politics must thus support theemergence and development of a civil society in Europe.
Det er via civilsamfundsorganisationerne, atvor fælles europæiske kultur kan blive en realitet.
It is through these institutions of civil society that our common European culture can becomea reality.
EU står i dag over for en tvefoldig udfordring, sommåske er den største i dets historie.
Today, the European Union faces a twofold challenge, perhaps the greatest in its history.
På den ene sideudvider det sig og bliver endnu mere mangfoldigt, påden anden side er det ved at finde sit ståsted i en forfatning.
It isexpanding, becoming more diverse, while redefining itself by adopting a Constitution.
Hvilke kræfter kan — stillet over for denneudfordring — binde det udvidede og nydefinerede Europa sammen?
Faced withthis challenge, what forces can hold the expanded,redefined Union together?
Hvilke moralske værdier, hvilke traditioner, hvilke mål er i stand til at holde borgernesammen i en demokratisk konstruktion og understøtte og forankre den nye forfatning?
What moral concepts,which traditions, what goals are capable of bringing together its citizens in a democratic polity, tounderpin and anchor the Constitution?
Hidtil har Den Europæiske Union haft imponerendestor succes.
Hitherto, the Union has been enormously successful.
Den har skabt et område med fred baseret på frihed, retsstatslige principper og social retfærdighed.
It established a zone of peace founded on freedom, the rule of law, and social justice.
Det kan vi takke den økonomiske integrationog en stærk politisk vilje for.
Economicintegration led the way to this peaceful order,thanks to a strong political will.
Anne-Marie Sigmund, Klaus Meyer-Horn og Roger Brieschpå plenarforsamlingen i foreningen af tidligere medlemmer
Anne-Marie Sigmund, Klaus Meyer-Horn and Roger Brieschat the session of the Association of Former Members.
For at de europæiske lande kan vokse sammen til enlivskraftig politisk union, er det nødvendigt, at EU’sborgere er rede til at udvise europæisk solidaritet.Denne solidaritet skal dog ikke blot bestå i solidaritetpå institutionelt plan: Den skal næres af hver eneste EU-borgers personlige holdning.
If the countries of Europe are to grow together intoa viable political union, the people of Europe mustbe prepared for a European solidarity. But this solidarity must be more than institutional; it must befelt by Europeans as individuals.
Styrkelsen af dennesolidaritet er en af europæisk politiks vigtigste opgaver på lang sigt.
Strengtheningthis is one of the most important long-term tasksof European politics.
Men nu er de oprindelige kohæsionskræfter sat ud afspillet.
But the old cohesive forces do not function anymore.
Markedet skaber konkurrence, ikke solidaritet.Europa har brug for nye integrationskræfter, som ikkekun udspringer af det fælles marked.
Markets produce competition, not solidarity.Europe needs new forces of integration, reachingbeyond a common market.
En politiskunion kræver sammenhold, et politisk begrundet fællesskab og solidaritet.
A political uniondemands cohesion, a politically grounded Community bound by the ties of solidarity.
Hvor kan man finde de kræfter,der kan binde den nye politiske union sammen?
Whereare the forces of cohesion for the new political Union to be found?
Betydningen af et europæisk kulturrum
The role of the Europeancultural space
Når man forsøger at finde frem til de kræfter, der skaber europæisk samhørighed og identitet, får spørgsmålet om de europæiske religioners offentlige rollesærlig stor vægt.
In the search for the forces capable of establishingcohesion and identity in the European Union, thequestion of the public role of European religions isparticularly important.
Foreningen af tidligere medlemmer af EØSU holdtsit årlige måde den 7. marts.
The Association of Former EESC Members heldits annual meeting on 7 March.
De blev modtaget afformanden, Anne-Marie Sigmund, og næstformand Roger Briesch med ansvar for kommunikation, der især appellerede til at undersøge mulighederne for, at også de tidligere medlemmer af EØSU kan deltage aktivt i EØSU’s initiativer i forbindelse med projektet »Bedre formidling af Europa«.
Participantswere welcomed by EESC President Anne-Marie Sigmund and Vice-President Roger Briesch. Mr Briesch, who is responsible for communication, called upon those present to seek outpossible ways in which former EESC memberstoo could play an active role in EESC initiativesto ‘put across Europe’.
De tidligere medlemmer har med dereserfaring fra EU ifølge Roger Briesch en særlig godudgangsposition, når det gælder om at oplyseborgerne om Europa, og de udgør en ressource,som EØSU ikke bør forsømme at bruge.Foreningen valgte ny formand, Klaus Meyer-Horn,tidligere repræsentant for sparekasserne (Gruppe I, Arbejdsgiverne, Tyskland).
In his view, formermembers, with their European experience, areparticularly well placed to explain Europe tothe general public and are a resource that the EESC should not overlook. The associationelected as its new President, Mr Klaus Meyer-Horn (Germany, Group I), former representative of the German savings banks.
Den fælles europæiske kultur kan være en sådan nyenergikilde.
Europe's common culture can provide for newsources of energy.
Kulturens betydning for enhed og samhørighed vokser uvægerligt, i takt med at de oprindelige integrationskræfter svækkes.
As the old forces of integrationare losing their effectiveness, the role of Europe'scommon culture will inevitably grow in importanceas a source of unity and cohesion.
Dog er en simpelopremsning af fælles værdier ikke et tilstrækkeligtsolidt grundlag for europæisk enhed.
However, a merelist of common European values is not enough toserve as the basis of unity.
Ethvert forsøgpå at kodificere disse værdier vil uundgåeligt stødepå en række divergerende nationale, regionale ogsociale fortolkninger.
Every attempt to codifythem is inevitably confronted by a variety ofdiverging national, regional and social understandings.
Gruppe II: ny internetportal
New Internet portal for Group II
Alligevel er der ingen tvivl om, at der findes et fælleseuropæisk kulturrum.
Still, there can be no doubt that there exists a common European cultural space: a variety of traditions, ideals and aspirations, often intertwined andat the same time in tension with one another.
Det består af et væld af traditioner, forestillinger og idealer, som ofte er slynget indi hinanden i et spændingsfyldt modsætningsforhold.De holder os sammen i en fælles kontekst og gør ostil »europæere«.
Theybring us together in a shared context and make us‘Europeans’.
Den europæiske integration er ikke en uafvendeligproces.
There is no ‘finality’ to the process of Europeanintegration.
Europa er et fremtidsprojekt.
Europe is a project of the future.
Ved hver enestebeslutning er det ikke kun området med fred, institutionerne, EU’s politiske, økonomiske og sociale orden,men også selve dets identitet og selvbestemmelse,som er til debat, og som der stilles spørgsmålstegnved.
Withevery decision, not only its zone of peace, its institutions, its political, economic and social order, butalso its very identity and self-determination areopened for questioning and debate.
Sådan har det i princippet været gennem hele Europas historie.
In principle,this has been the case throughout Europe's history.
Det er først og fremmest Europasevne til hele tiden at udvikle og forny sig, som er kilden til dets succes og unikke karakter.
Europe's capacity for constant change andrenewal was and remains the most importantsource of its success and its unique character.
Man må ikkeforsømme nogen lejlighed til at anerkende og konsolidere denne evne: politisk, via civilsamfundet og vedhjælp af Europas kulturelle kræfter.
Thissource must always be recognised anew and givenan institutional form: through European politics,through civil society, and through the force of European culture.
Det gælder førstog fremmest om at dyrke og udnytte vor kulturarv ogom ikke at lade den gå til spilde.
In the end, it all comes to this:we must sustain and use our European heritage,and not allow it to perish.
Gruppe II (Arbejdstagerne) har shinet sin internetsideop, så den nu fremstår som en regulær portal med etvæld af information.
Group II (Employees) has revamped its website,developing it into a real portal with a multitude ofinformation.
Gruppen præsenteres mereudførligt, og det gælder især dens aktiviteter i EØSU:studiegrupper, delegationer, nyhedsbrev og pressemeddelelser, et fotogalleri over gruppens aktivitetersamt nyttige links, bl.a. til faglige organisationer pånationalt og europæisk plan.
There is now a more detailed presentation of the group, particularly of its activitieswithin the EESC: study groups, delegations, thenewsletter and press releases, a photo gallery ofthe group's activities and some useful links, particularly with national and European trade unionorganisations.
Præsentationen af gruppen er gjort mere personlig med fotos og en kortpræsentation af gruppens formandskab og medlemmer samt af medarbejderne i sekretariatet. Portalensadresse er:
The group is presented in a morepersonalised way, with photos and a short presentation of the group, its presidency and members,and the secretariat.
Det er umuligt én gang for alle at definere og afgrænse dette fælles europæiske kulturrum. Da deneuropæiske kultur, ja Europa selv, ikke er et faktum,men en mission og en proces, er grænserne omkringdette rum nødvendigvis åbne.
The common European cultural space cannot befirmly defined and delimited; its borders are necessarily open — because European culture, indeed Europe itself, is not a ‘fact’, but a task and aprocess.
Hvad er europæisk kultur?
What is European culture?
Hvad er Europa? Disse spørgsmål kan aldrig
What is Europe?These are questions that can never be conclusive-
Dette er et kort resumé af den tale, som Krzysztof Michalski holdt i EØSU den 10. marts 2005.
This is a short summary of the speech that Mr Michalski gave to the Committee on 10 March2005.
Dennæste gæstetaler er Pascal Lamy, formand for »Notre Europe«, som besøger EØSU til maj.
The next guest will be Pascal Lamy,President of ‘Our Europe’.
Resultaterne af plenarforsamlingen i marts
Results of the March plenary session
Mariann FischerBoel: Landdistriktsudviklingen hjælpermed atopfylde Lissabonmålene
Mariann FischerBoel: rural developmentcontributes to thegoals of Lisbon
Hvis man vil sikre økonomisk og social bæredygtigudvikling af landdistrikterne, må der tages hensyn til,at den fælles landbrugspolitik med dens to søjlerbidrager til bevarelsen og skabelsen af arbejdspladserover hele Europa. De nye retningslinjer for den fælleslandbrugspolitik bør inddrages i midtvejsevalueringen af Lissabonstrategien.
At the March session, the EESC adopted an opinionon the support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development(EAFRD).
Udtalelsen påpeger også, at Kommissionens finansforslag er et minimum og en absolut forudsætningfor, at den fremtidige landdistriktspolitik kan bidragekonkret til strategien for bæredygtig udvikling og til Lissabonstrategien.
The opinion also points out that the Commission'sfinancial proposal represents a minimum basis fordiscussion, without which the future rural development policy could not form an effective part ofthe sustainable development strategy or of the Lisbon strategy.
På plenarforsamlingen i marts vedtog EØSU en udtalelse om støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond til Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).
The EESC stresses that the EAFRD cannot, by itself,provide a solution to all the problems of ruraldevelopment.
Den var udarbejdet af Gilbert Bros(Gruppe III, Gruppen Andre interesser,Frankrig).
A tie-in with the European Regional Development Fund and the European Social Fundshould be examined further.
EØSU understreger, at ELFUL ikke alene kanhave ansvaret for hele problematikken omkring landdistriktsudvikling.
To ensure the economic and social sustainability ofrural areas, it is necessary to take into account the
Komplementariteten med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond må udbygges.
The EESC also proposes maintenance of the linkbetween the first and second pillars of the CAP, theprinciple of subsidiarity in planning measures, anda simplification of procedures for the final beneficiary.
Under sit første besøg i EØSU takkede Mariann Fischer Boel EØSU for dets værdifulde bidrag tilen lang række EU-politikker, især på landbrugsområdet.
On her first visit to the EESC, Ms Fischer Boelthanked the Committee for having madevaluable contributions across a wide rangeof EU policies, particularly in the field ofagriculture.
Med hensyn til Kommissionens forslag vedrørende landdistriktsudvikling bemærkede Mariann Fischer Boel, at hun trods EØSU’sforskellige forbehold havde indtryk af, at detgenerelt støtter Kommissionens overordnedetilgang. Hun erkendte, at der er brug for midler,hvis politikken skal kunne gennemføres ordentligt.
In explaining the Commission'sproposal on rural development, Ms Fischer Boel noted that although the Committeeexpressed various concerns, she could sensea general support for the overall concept andfor the need to secure funds to implementthe policy properly.
Den europæiske forbrugerdag 2005
European Consumers' Day 2005
Hen imod et bæredygtigt forbrug
Towards sustainable consumption
Den nye politik for landdistriktsudvikling giveros de redskaber i hænde, som er nødvendigefor at følge reformprocessen op. Den er en vigtig etape i sikringen af den europæiske landbrugsfødevaresektors konkurrencedygtighed— en sektor, som tegner sig for omkring 15millioner job i det udvidede EU.
The new rural development policy offers thetools to accompany this reform process: it isa crucial step in securing the competitiveness of the EU's agri-food sector that represents around 15 million jobs in the EU-25.Inher view, a rural development policyprovides the best guarantee for dynamicagriculture.