natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Andre undersøgelser har kun beskæftiget sig med servicer med omfattende skifteholdsarbejde, så som politi og brandvæsen.
Other surveys have dealt only with those services which have a large proportion of shiftwork, such as the police force and the fire service.
Begrebet, offentlige servicer, der anvendes i nogle tilfælde, fører til forvirring, fordi dets præcise dækning er ukendt.
The concept of public services that is used in some cases leads to confusion, as its precise coverage is not known.
Endelig anses data vedr. hæren for at være en "militær hemmelighed". lighed".
Lastly, the data on the army are regarded as a "military secret".
Administrationen beskæftiger 7,1% af EFs arbejdende befolkning.
Administration employs 7.1$ of the working population of the EEC.
I Forbundsrepublikken, Belgien og Luxembourg er tallet over 9%, mens det ligger mellem 5 og 6% i Det forenede Kongerige, Danmark og Irland.
In the Federal Republic of Germany, Belgium and Luxembourg this proportion is over 9$, while in the United Kingdom, Denmark and Ireland it is between 5 and 6$.
Det forholdsmæssige tal for skifteholdsarbejde er relativt højt: 17% af arbejderne inden for den offentlige administration udfører skifteholdsarbejde i Irland og Danmark, 16% i Holland, 13% i Forbundsrepublikken, 11% i Frankrig og 8,7% i Belgien.
The proportion of shiftwork is relatively high: 17$ of workers in public administration do shiftwork in Ireland and Denmark, 16$ in the Netherlands, 13$ in the Federal Republic of Germany, 11$ in France and 8.7$ in Belgium.
De 5,8% i Det forenede Kongerige er skifteholdsarbejderne inden for politi og brandvæsen, selvom tallet er beregnet for administrationen som helhed.
The 5-8$ in the United Kingdom are the shiftworkers in the police force and the fire service, although the proportion is calculated for administration as a whole.
Disse tal giver i alle tilfælde et noget forvrænget billede af skifteholdsarbejdet inden for administrationen, efter som kontorfunktioner næsten overhovedet ikke kræver arbejde i skift, mens nogle erhverv kræver et stort antal skifteholdsarbejdere.
In any case, these figures give a somewhat distorted picture of shiftwork in administration, since office activities require hardly any shiftwork, whereas some occupations call for a high proportion of shiftworkers.
De vigtigste grupper blandt sidstnævnte er politi, brandmænd, fængselsfunktionærer og toldembedsmænd. Der foreligger kun få tal.
The most important groups among the latter are the police, firemen, prison officers and customs officials.
I Det forenede Kongerige har 32.000 af 51.000 arbejdstagere inden for brandvæsenet (eller 62,7%) uregelmæssige arbejdstider.
In the United Kingdom, 32 000 out of 51 000 employees in the fire service (or 62.7$) work irregular hours.
Inden for politiet er tallet 56%.
In the police the proportion is 56$.
For administrationen som helhed repræsenterer kvinder mellem 20 og 40% af arbejdsstyrken, men i erhverv, hvor skifteholdsarbejde er mest almindeligt, findes der stadigvæk få kvinder.
For administration as a whole, women represent between 20 and 40$ of the labour force, but in the occupations where shiftwork is most common women are still very rare.
Det forholdsmæssige antal skifteholdsarbejdere blandt kvinder med ansættelse inden for administrationen ligger følgelig betydeligt under tallet for mændene.
Consequently, the proportion of shiftworkers among women employed in administration is considerably below the level for men.
I Forbundsrepublikken f.eks. udfører 9% af de i administrationen beskæftigede kvinder skifteholdsarbejde, sammenlignet med 21% for mænd.
In the Federal Republic of Germany, for instance, 9$ of women employed in administration have to do shiftwork, as against 21$ of men.
Tabel 8: Skifteholdsarbejde inden for offentlig administration Kilde: Eurostat plus nationale rapporter
Table 8: Shiftwork in public administration Source: Eurostat plus National reports of which
Samlede beskaeftigelse
Shiftwork total $
Skifteholds­heraf arbejde ialt konti­ ikke­ _% nuerligt kontinuerligt
Shiftwork Men IÏU1UBÜ continuous dis­ other continuous
3·5 Andre servicer
3·5 Other services
Med sine 16,1% af EFs arbejdende befolkning står andre servicer som nummer to efter handel blandt erhvervene i den tertiære sektor.
At 16.1$ of the EEC's working population, other services rank second after trade among the activities of the tertiary sector.
Denne andel varierer fra land til land, idet den er 12,4% af den arbejdende befolkning i Den tyske Forbundsrepublik og 23,2% i Danmark.
This proportion varies from country to country, being 12.4$ of the working population in the Federal Republic of Germany and 23.2$ in Denmark.
"Andre service fag" sammenfatter faktisk en række noget uensartede erhverv: sanitære ser vicer og administrationen af kirkegårde, offentlige og private forskningsog udviklingsorganer, sociale servicer, fagforbund og socialøkonomiske for eninger, religiøse foreninger, turistbureauer, fritidsmæssige og kulturel le servicer (biografer, radio og fjernsyn, kunst, biblioteker o.s.v.), personlige servicer (frisører, fotografer o.s.v·), huslige servicer, under visningssektoren, sundhedsservicer (hospitaler, læger, tandlæger o.s.v.).
"Other services" in fact group together a number of somewhat disparate activities: sanitary services and administration of cemeteries, public and private research and development bodies, social services, trade unions and socio-economic associations, religious associations, tourist offices, recreational and cultural services (cinema, radio and television, art, libraries, etc), personal services (hairdressers, photographers, etc), domestic services, the education sector, health services (hospitals, doctors, dentists, etc).
Udtrykt i antal job er undervisning og sundhed de to største sekundære erhverv.
In terms of number of jobs, education and health are the two largest sub-activities.
Sundhedsvæsenet beskæftiger f.eks. 217.000 mennesker i Holland, næsten 500.000 i Italien og 1.250.000 i Det forenede Kongerige.
Health employs, for instance, 217 000 persons in the Netherlands, nearly 500 000 in Italy, and 1 250 000 in the United Kingdom.
Undervisningsvæsenet i Holland beskæftiger 254.000 mennesker.
Education employs 254 000 persons in the Netherlands.
Skifteholdsarbejde inden for undervisningssektoren findes derimod praktisk talt ikke, mens den inden for sundhedssektoren nåede andel er blandt de højeste for alle sekundære økonomiske aktiviteter.
On the other hand, shiftwork in the education sector is practically nil, while in the health sector the proportion reached is among the highest for any economic sub-activity.
Det primære træk ved disse "andre" servicer er den store andel kvindelig arbejdskraft.
The primary feature of these "other" services is the high proportion of female labour.
Stort set tegner kvinderne sig for to ud af tre arbejdstagere.
Broadly speaking, two employees in three are women.
I Frankrig og Irland er skifteholdsarbejdernes andel højere blandt kvinder end blandt mænd, mens den er lavere i Den tyske Forbundsrepublik (se tabel 9).
In France and Ireland the proportion of shiftworkers is higher among women than among men, while in the Federal Republic of Germany it is lower (see Table 9)·
For arbejdstagerne som helhed i andre servicer er skifteholdsarbej dets udbredelse stor: 19,7% arbejder i skift i Forbundsrepublikken, 11,9% i Frankrig, 20% i Holland og 14,2% i Irland, omend disse tal ikke kan sammenlignes, eftersom beregningsmetoderne er forskellige fra land til land.
For employees as a whole in other services the frequency of shiftwork is high: 19.7$ work shifts in the Federal Republic of Germany, 11.9$ in France, 20$ in the Netherlands and 14.2$ in Ireland, although these figures are not comparable since the methods of calculation differ from country to country.
Der foreligger imidlertid mere sammenlignelige tal vedr. sundhedssektoren, radio og fjernsyn for nogle lande.
More comparable figures are, however, available for some countries concerning the health sector and radio and television.
Sundhedsservicerne
Health services
Det af sundhedssektoren dækkede område er meget udbredt.
The field covered by the health sector is extremely wide.
Det om fatter veterinærmedicin, tandlægeprofessionen, medicin, hospitaler, hjemmepleje o.s.v.
It embraces veterinary medicine, dentistry, medicine, hospitals, home care, etc.
De indsamlede informationer har især relation til hospitaler og andre store institutioner.
The information collected relates primarily to hospitals and other large institutions.
Skifteholdsarbejdernes andel i sundhedsservicerne er meget stor: 41,0% i Holland, 64,9% i Italien, 53,7% i Belgien, 79,7% i Det forenede Kongerige og 30,0% i Danmark (inklusive sociale servicer).
The proportion of shiftworkers in the health services is very high: 41.0$ in the Netherlands, 64.9$ in Italy, 53-7$ in Belgium, 79-7$ in the United Kingdom and 30.0$ in Denmark (where social services are included).
Kvinder arbejder oftere til uregelmæssige tider end mænd: 68% af kvinderne i Italien arbejder i skift, sammenlignet med 60% mænd, og 59,3% kvinder, sammenlignet med 35% mænd i Belgien, men 41% kvinder, sammenlignet med 42% mænd i Holland.
Women work irregular hours more often than men: 68$ of women in Italy work in shifts as against 60$ of men, and 59-3$ of women as against 35$ of men in Belgium, but 4l$ of women as against 42$ of men in the Netherlands.
Man kommer ud for alle de forskellige typer skifteholds arbejde, men det kontinuerlige system og særlige arbejdstider dominerer.
All the various types of shiftwork are encountered, but the continuous system and special working hours predominate.
Sygeplejersker arbejder i et kontinuerligt system, men det kontinuerlige system med tre 8-timers skift pr. døgn skaber visse praktiske van skeligheder, fordi det ikke tillader en ujævn arbejdsfordeling over et døgn.
Nurses generally work a continuous system, but the continuous system of three 8-hour shifts per day creates certain practical difficulties, as it does not allow for the uneven distribution of work over a 24-hour period.
For at give mulighed for at arbejdet kan organiseres til at klare de travleste tidspunkter (morgen og tidlig om aftenen) anvender man forskudte skift: sygeplejersken arbejder morgen og aften med en pause på flere timer om eftermiddagen.
To enable work to be organized so as to cope with the busiest periods (morning and early evening), split shifts are operated: the nurse works morning and evening, with a break of several hours in the afternoon.
Dette system, der er uacceptabelt ud fra et socialt synspunkt, er blevet afskaffet i Den tyske Forbundsrepublik. publik.
This system, which is unacceptable from the social point of view, has been abolished in the Federal Republic of Germany.
Arbejdsugens længde varierer efter beskæftigelsen. I Irland er den normalt 40 timer undtagen for sygeplejersker (35 timer), rengøringspersonale (36 timer) og lægekandidater på hospitaler (47 timer).
The length of the working week varies according to the occupation; in Ireland it is generally 40 hours, except for nurses (35 hours), cleaning staff (36 hours) and house physicians in hospitals (47 hours).
Det bør også nævnes, at sygeplejersker ikke er de eneste arbejdstagere med uregelmæssige arbejdstider. Der er også ambulancemænd, telefonister, vedligeholdelsesarbejdere, køkkenpersonale, laboratoriearbejdere o.s.v.
It should also be mentioned that nurses are not the only employees who work irregular hours; there are also ambulance men, telephone operators, maintenance workers, kitchen staff, laboratory workers, etc.
Og endelig henviser den hollandske rapport til, at reglerne vedr. arbejdets organisation (hvile o.s.v.) ikke altid iagttages på grund af personalemangel, der opstår takket været forsømmelser forårsaget af sygdom og rekrutteringsvanskeligheder.
Lastly, the Dutch report mentions that the rules on the organization of work (rest, etc) are not always observed, because of staff shortages arising from absence through illness and from recruitment difficulties.
Forsømmelser på grund af sygdom er dog mindre udbredte blandt sygeplejersker end blandt andre skifteholdsarbejdere i sundhedssektoren.
Absence due to illness is, however, less frequent among nurses than among other shiftworkers in the health sector.
I Italien arbejder 36,7% af de 12.000 arbejdstagere inden for radio og fjernsyn i skift, og tallet for Det forenede Kongerige er over 50% af sektorens 100.000 arbejdere, mens andelen kun er 13% i
In Italy, 36.7$ of the 12 000 workers in radio and television work shifts, and the figure for the United Kingdom is over 50$ of the
Holland og 6,3% i Irland.
100 000 workers in the sector, but the proportion is only 13$ in the Netherlands and 6.3$ in Ireland.
Skifteholdsarbejde udføres hovedsageligt af mænd; den kvindelige arbejdsstyrke er i alle tilfælde mindre og omfatter ikke tekniske job, der kræver skifteholdsarbejde.
Shiftwork is done mainly by men; in any case, the female labour force is smaller and does not include technical jobs requiring shiftwork.
Disse er aktiviteterne med relation til produktionen og transmissionen af programmer, vedligeholdelse og almindelige kontrolfunktioner samt nyhedsreportager.
These are the activities relating to the production and transmission of programmes, maintenance and general control, and news reporting.
Planlægningen af arbejdstiderne er meget kompliceret og udarbejdes evt. flere måneder i forvejen.
The planning of working hours is very complex and is sometimes worked out several months ahead.
Den gennemsnitlige arbejdsuge er 41 timer i Frankrig, 40 timer i Irland og 39 timer i Holland, men den beregnes for flere uger ad gangen.
The average working week is 4l hours in France, 40 hours in Ireland and 39 hours in the Netherlands, but it is calculated over several weeks.
I Frankrig kan arbejdsugen for en arbejds tager inden for radio og fjernsyn ligge hvorsomhelst mellem 13J til 65J timei
Thus, in France the working week of an employee in the radio and television service may be anything from 13g- to 652 hours!
Tabel 9î Skifteholdsarbejde i andre servicer Kilde: Eurostat plus nationale rapporter heraf
Table 9: Shiftwork in other services Source: Eurostat plus National reports
Skifteholds­arbejde Mænd Kvinder
Number of employees
Skifteholds­arbejde ialt % andet konti­nuerligt ikke­kontinuerligt
Total employment
Bortset fra de i I. del beskrevne lovbestemte aspekter lader foranstaltninger med sigte på en begrænsning af skifteholdsarbejdet og dets virkninger til at være sjældne. Adskillige rapporter henviser til flere virksomheders eller organisationers villighed til at tage hensyn til in dividuelle ønsker, når de kompilerer skiftturnusordninger.
Apart from the legislative aspects discussed in Part I, measures aimed at restricting shiftwork and its effects appear to be rare.
Ud fra de givne oplysninger er det dog ikke muligt at sige, hvor vidt denne ind stilling er udbredt eller ej.
But it is not possible to say, from the information given, whether or not this attitude is widespread.
Der nævnes også andre foranstaltninger: Inden for post- og telekommunikationssektoren i Italien er skifteholds arbejderen berettiget til at gå over til regelmæssigt dagarbejde efter otte år i kontinuerligt skifteholdsarbejde. Ved jernbanerne og inden for bankvæsenet i Holland har arbejdstagerne ret til at blive overført til dagarbejde, når de fylder hhv. 60 og 55 år.
Other measures are also mentioned: in Italy, in the posts and telecommunications sector, the shiftworker is entitled to a transfer to regular daytime work after eight years on continuous shiftwork; in the Netherlands, on the railways and in banking, employees are entitled to a transfer to daytime work on reaching the age of 60 and 55 respectively.
Flere serviceaktiviteter (hospitaler, informationstekniske centre, postvæsen o.s.v.) anvender arbejdstiderne, der er de mest almindelige i industrien, nemlig systemet 10-6, 6-2, 2-10.
Several service activities (hospitals, informatics centres, postal service, etc) have adopted the working hours which are most commonly applied in industry, namely the 10-6, 6-2, 210 system.
De tre skift arbejdes med andre ord fra hhv. kl. 22.00 til 06.00, fra kl. 06.00 til 14.00 og fra kl. 14.00 til 22.00.
In other words, the three shifts work from 2200 to 0600 hrs, from 0600 to 1400 hrs and from 1400 to 2200 hrs respectively.
Andre arbejdstider, så som 11-7, 7-3, 3-11 eller endog 12-8, 8-4, 4-12 ville faktisk være bedre egnede, eftersom arbejdstagerne herigennem får mange flere fri aftener.
Actually, other working hours such as 11-7, 7-3, 3-11 or even 12-8, 8-4, 4-12 would be more suitable, as they leave the workers many more free evenings.
Med systemet 10-6, 6-2, 210 arbejdes der således indtil kl. 22.00 een uge og fra kl. 22.00 den naste, og i den tredie uge må arbejderen herefter stå op kl. 04.00 eller 05.00, og det tvinger ham til at gøre sine aftener korte. Der angives ingen specifike grunde til anvendelsen af dette system i stedet for 11-7, 7-3, 3-11.
For with the 10-6, 6-2, 210 system the worker works until 2200 hrs one week and from 2200 hrs the next and then, in the third week, he has to get up at 0400 or 0500 hrs, which forces him to cut short his evenings.
Kun de tyske og hollandske rapporter nævner forslag om ændringer i skifteholdsarbejdets funktionsmåde; disse fremsættes normalt af fagforbundene·
Only the German and Dutch reports mention proposals for changes in shiftwork operation, usually made by the trade unions.
I Holland drejer de vigtigste, fremsatte forslag sig om mere erstatningsmæssig fritid for skifteholdsarbejdere, indførelsen af 35-timers ugen, bedre organisation af kantiner, transport og sundhedsservicer, arbejdernes deltagelse i udarbejdelsen af deres skiftturnus, automatisk undtagelse fra skifteholdsarbejde for folk over 50 år og •tilstedeværelsen af virkeligt arbejde, der skal udføres under natskiftene.
In the Netherlands, the main demands put forward are for more compensatory time off for shiftworkers, the introduction of the 35-hour week, better organization of canteen, transport and health services, participation by workers in preparing their shift rotation systems, automatic exemption from shiftwork for the over-50s, and the existence of genuine work to be done on night shifts.
De tyske fagforbund foreslår, at varigt natarbejde bør forbydes, fordi det menneskelige legeme ikke kan tilpasse sig dette selv over . et længere tidsrum.
The German trade unions propose that permanent night work should be prohibited, since the human body cannot adapt to it, even over a lengthy period.
Inden for det kontinuerlige skiftsystem bør natskiftene ikke vare længere end syv på hinanden følgende dage: selv to eller tre på hinanden følgende nætter repræsenterer allerede maksimumperioden, det menneskelige legeme kan holde til.
In the continuous shiftwork system, night shifts should not run for more than seven consecutive days: even two or three consecutive nights already represent a maximum period for the human body to withstand.
Blandt mere almene foranstaltninger kræver fagforbundene en forøgelse af fridagene, en kortere arbejdsuge, fuld overholdelse af spisepauser og introduktionen af korte pauser hver time, der påstås at ville være fordelagtige for både det menneskelige legeme og arbejdsdygtigheden.
Among more general measures the trade unions call for an increase in the number of days off, a shortening of the working week, full observance of meal breaks and the introduction of short breaks every hour which, it is claimed, would be beneficial both to the human body and to working efficiency.
Overarbejde bør strengt kontrolleres, og kombinationen af to på hinanden følgende skift forbydes.
Overtime should be more strictly controlled and the combination of two consecutive shifts forbidden.
Fagforbundene kræver også afskaffelse af det kontinuerlige system til fordel for det ikkekontinuerlige system, der ville udelukke natarbejde.
The trade unions also call for abolition of the continuous system in favour of the discontinuous system, which would eliminate night work.
I nogle tilfælde er arbejderne imidlertid modstandere af dette krav, fordi det ikkekontinuerlige system reducerer deres fortjeneste og antallet af friaftener, de råder over.
In some cases, however, the workers are opposed to this demand, as the discontinuous system reduces their earnings and the number of free evenings they have.
Blandt andre foranstaltninger, der menes at ville mildne skifte holdsarbejdets virkninger, kræves det, at fridage så vidt muligt skal falde sammen med weekenden, som er tidspunktet, på hvilket de fleste familiemæssige og sociale aktiviteter finder sted.
Among other measures envisaged to mitigate the effects of shiftwork, it is demanded that as far as possible days off should be made to coincide with the weekend, which is the time when most family and social activities take place.
Flere arbejdere har bedt om, at aldersgrænsen for kontinuerligt skifteholdsarbejde fastsættes til 40 år.
Several workers ask that the age limit for continuous shiftwork should be fixed at 40.
Endelig anfører den hollandske rapport, at tendenserne inden for skifteholdsarbejde peger på introduktionen af en arbejdsuge på 4 dage.
Lastly, the Dutch report states that trends in shiftwork point towards the introduction of the 4-day working week.
Den beretter også om nogle praktiske arrangementer, ifølge hvilke skifteholdsarbejdet kan reduceres.
It also reports some practical arrangements whereby shiftwork can be reduced.
Inden for post- og telekommunikationsvæsenet kunne tryksager f.eks. udelukkende sorteres om dagen.
For instance, in the posts and telecommunications service, printed matter could be sorted during the daytime only.
En skelnen mellem første og anden klasses post ville også give mulighed for en reduktion i postmængden, der skal sorteres hver aften.
A distinction between first and second-class mail would also make it possible to reduce the quantity of mail to be sorted at night.
Den tyske rapport analyserer også arbejdsvilkårene for visse skifteholdsarbejdere.
The German report also analyses the working conditions of certain shiftworkers.
Informationerne vedrører dårlige vilkår på arbejdspladsen (varme, fugtighed, stress o.s.v.).
The information concerns adverse conditions in the workplace (heat, humidity, stress, etc).
I almindelighed gives der kun få data vedr. skifteholdsarbejdets
Generally speaking, few data are given on the impact of shiftwork in the services sector.
Der gives næsten ingen data om arbejdsvilkårene i små virksomheder af denne art.
Hardly any data are provided about working conditions in small enterprises of this kind.
Denne komprimerede redegørelse vedr. skifteholdsarbejde i service sektoren i EF har været underkastet metodologiske begrænsninger: de ni nationale rapporter, på hvilke den er baseret, anvender ikke de samme metoder til indsamlingen af data og analyserer ikke de samme ting, idet nogle udelukkende koncentrerer sig om skifteholdsarbejde i ordets strengeste betydning og andre også tager arbejde til såkaldte abnorme tidspunkter i betragtning.
This consolidated review of shiftwork in the services sector in the EEC has been subject to methodological limitations: the nine national reports on which it was based do not use the same methods for collecting data and do not analyse the same things, some confining themselves to shiftwork in the strict sense and others also taking into account work at so-called abnormal hours.
For de ni EF-lande er andelen af skifteholdsarbejdere i service sektoren omkring 17,8%.
For the nine countries of the EEC the proportion of shiftworkers in the services sector is around 17*8$.
Een mandlig arbejdstager af fem arbejder uden for de regulære tider for dagarbejde; for kvinder er tallet een ud af seks.
One male employee in five works outside regular daytime working hours; for women, the proportion is one in six.
Det betyder også, at et større antal manuelle arbejdere udfører skifteholdsarbejde end ikke-manuelle arbejdere.
It also seems that a larger proportion of manual workers do shiftwork than of non-manual workers.