natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I administration, liberale erhverv og anden servicevirksomhed findes kun mindre forskelle i udbredelsen af forskudt arbejdstid mellem lønmodtagere med forskellig ægteskabelig stilling.
The explanation must, among other things be found in the fact that unmarried wage-earners are younger.
Fra både Danmark og andre vesteuropæiske lande findes forholds vis få undersøgelser til belysning af den langsigtede udvikling i udbredelsen af forskellige arbejdstidsformer.
From both Penmark and other Western countries there are relatively few investigations into the long- t orm de ve 1 opinent of t lie spread of different patterns o f liou rs o f work .
Ved tilsvarende undersøgelser i henholdsvis 1962 og 1972 fandt man, at godt 13 pet. af arbejder ne inden for Dansk Arbejdsgiverforenings og LO's fællesområde havde forskudt arbejdstid.
'In the light of the last, few years' economic recession, the changes have been analysed by a comparison of results from the omnibus (multi purpose) surveys in January 197't, January l')~7 «'"' October l(
Sammenligner man resultaterne fra de forskellige undersøgelser, vil man kunne få et skøn over ud viklingen med hensyn til de forskellige arbejdstidsformers ud bedelse.
'77, and the Welfare Survey of 197''· I" the surveys mentioned answers from a representative national sample of all wage-earners can be compared.
For det første er undersøgelserne baserede på udsnit af hele befolk ningen.
Such a comparison will illucidate the changes which have taken place.
En sammenligning af resultaterne fra de nævnte undersøgelser viser meget små forskelle med hensyn til udbredelse af forskudt arbejdstid og forskellige former heraf.
A comparison of results from the surveys mentio ned shows very small differences with regard to organi zation of working hours between the times of the sur veys.
91 pet., 86 pet., 88 pet. og 90 pet., mens det for administra tion, liberale erhverv mv. var 83 pet., 77 pet., 83 pet. og 82 pet.
In administration, professional and other services this was the case of 83, 77, 83 and
A ru ejastidspj ­acerms io rdelt efter virksom­ hedsstørrelse.
The same is the case of transport concerns.
Lønmodtagere i transporterhvervene.
Employees in the_Jsransport industry.
Arbejdstidsplacering fordelt efter virksom hedsstørrelse. Procent.
Pattern of working hours by
Antal ansatte på virksomheden
Number of persons empio y fied in enterprise
200 og derover
200 and over
Almindelig arbejdstid
Normal working hours
Uregelmæssig efter særligt skema eller turnusordning
Irregular hours under special scheme or rotation
Kilde : Socialforskningsinstituttets velfærdsundersøgelse 1976.
Source: The Danish National Institute of Social Research, Welfare Survey 197b
Bilagstabel 3· Lønmodtagere i administration, liberale erhverv og anden servicevirksomhed.
Employees in the civil service, professional occupations and other service activities.
Ar­be jdstidsplacering fordelt efter virksomhedsstørrelse. Procent.
Pattern of working hours by size of enterprise (%)
Antal ansatte på virksomheden
Number of persons employed in e iterprise
500 og flere
500 a nd over
Uoplyst Ved ikke
Arrangement of working hours
Arbejdstidens beliggenhed
Normal working hours
Arbejdstidsplacering for medlemmer af forskellige fag­ fo r enIng e r/fagfo rbund.
Source: The Danish National Institute of Social Research, Welfare Survey 197°
I alt ined·
Page 105
Yitt.nl I riunir r i alt.
Pattern of working hours
Fagfor­ ,­ii i ng/ l'agl'ti i­ bund
Total Total numoer of members ide association/ Normal Evening 2­shift 3­­shift ι Other Not ide union daytime or system system stated hours night work ïish Locomotive Ivers' Association k
Bageri- og kondi tori-a r be j de rne s forbund
18 ærs ' and lfectioners' Lon
Dansk Teks­t i larbejder­Γοrbund
14 990 nish Textile rkers' Union
Sukke rvare­og Chokola­dearbejder­nes for­bund
1 710 ion of Workers the Confectionery d Chocolate dustry
Aften eller nat ar­brjde
Pattern of working hours
Dansk Me­talarbej­der f o rbund (METAL)
102 760 ish alworkers' on (METAL)
Dansk Meje­rist for­bund
16 600 estic Workers' on
2­ho Ids­ 3­holds Andet skift skift
Evening 2­shift 3­shift Other Not
Snedker­ og To ni re r for­bunde t i Danmark
38 560 tional Association Medical Laboratory chnicians
Murer f o r­bunde t i Danmark
15 170 nish Bricklayers' ion
Dansk Karet­og Karo sseri­bygge rfor­ bund
3 470 nish Coachbuilders' d Bodywork­ilders' Union
Dansk Be­klædnings­arbe jderfo r­bund
1 260 nish Union of rkers in the othing Industry
4 fortsat
xed Table 3 cont. (5)
Fast Aften dagtid eller natarbej de
Total Total number of members system system stated hours night work sh tricians' n
Guld- og Si» 1 varlir j-derues Korbund i Danmark
13 000 sh Goldsmiths' Silversmiths' n
Dansk Formands forening ing
99 sh Foremen's ciation
Dansk Skovteknikeres Landsforening
600 sh National ciation of stry nicians
Socialforskningsinstituttets arbejdsmiljøundersøgelse
936 737 ce: The Danish National Institute of Social Research, Working Environment
Tage imod privat be- søg
Annex 4 nnexed Table 4.
Selv be- stemme pauserne i arbejds tiden
Employees in the transport industry.
Anm.: l) Roterende skiftehold omfatter 2-holdsskift, 3-holdsskift samt uregelmæssig placering af arbejdstiden efter særligt skema eller turnusordning.
Proportion who answered "yes" to the question on flexibility in working hours, by actual pattern of working hours (%)
Lønmodtagere i transporterhvervene.
Flexibility in working hours
Fleksibilitet i arbejdstiden
N rrangement of orking hours
Arbejdstidens beliggenhed
(absolut number)
Tage imod privat be­ søg
Freedom to receive private visitors
Selv be­ stemme pauserne i arbejds­tiden
Freedom to choose when to take official breaks during working hours ormai working hours
Roterende1ν skiftehold '
95 otating shift system 1 )
Anm.; l) Omfatter 2­holdsskift, 3­holdsskift, samt uregelmæssig placering af arbejdstiden efter særligt skema eller tur­nusordning.
1 < ote : 1) Includes 2-shift systems, 3—shift systems and irregular hours under special schemes or rotations Durce:
Socialforskningsinstituttets velfærdsundersøgelse 1976.
The Danish National Institute of Social Research, Welfare Survey 1976
Bilagstabel 7« Lønmodtagere i administration, liberale erhverv og anden servicevirksomhed.
Employees in the civil service, professional occupations and other service activities.
Fleksibilitet i arbejdstiden
Flexibility in working hours igement of Lng hours
Tage imod privat be- søg
Freedom to receive private visitors
1) skiftehold ld
;ing shift system 1 )
Anm.: i) Omfatter 2-holdsskift, 3-holdsskift samt uregelmæssig placering af arbejdstiden efter særligt skema eller turnus ordning.
1) Includes 2-shift systems, 3shift systems and irregular hours under special schemes or rotations
Kilde : Socialforskningsinstituttets velfærdsundersøgelse 1976.
The Danish National Institute of Social Research, Welfare Survey 1976
Uregelmæssig særligt skema turnusordning
Employees in the transport industry. hours by year of birth ($)
Kilde: Socialforskningsinstituttets velfærdsundersøgelse 1976
Source: The Danish National Institute of Social Re¡ searc :h, Welfare Survey 1976
Før I915
Before 1915
Dansk Paplr­indust rlar­be jilo rf o r­bund
Irregular hours under special scheme or rotation
Glarmestersvendenes Forbund i Danmark
Total N (absolute number)
Dansk Skovteknikeres Landsforening ening
Source: The Danish National Institute of Social Research, Welfare Survey 1976
1) Lov nr. 681 af 23· december 1975« Lov om arbejdsmiljø.
1) Law No 681 of 23 December 1975. Working Environment Act.
Arbejdsmiljøloven - baggrund og konsekvenser.
The Working Environment Act - background and consequences.
Udg. af Arbejdsmiljøfondet 1976.
Published by Arbejdsmiljøfondet, 1976.
Ole Honoré: Lov om arbejdsmiljø.
Ole Honore: Lov om arbejdsmiljø [Working Environment Act.;.. Tidskrift for danske sygehuse Vol 54 No 3, 1978, p. 38 ff.
2) Lov nr. 226 af 11. juni 1954.
2) Law No 226 of 11 June 1954.
Lov om almindelig arbejder beskyttelse. Endvidere Lb. 297 af 4. juli 1968, samt H. 321 af 21. juni 1977·
Health and Safety at Work Aet (General).
3) Lov nr. 227 af 11. juni 1954.
3) Law No 227 of 11 June 1954.
Lov om arbejderbeskyttelse inden for handels- og kontorvirksomhed. Endvidere Lb.
Health and Safety at Work Act (Shops and Offices).
4) Finansministeriets cirkulære nr. 249 af 10. oktober 1974 om arbejdstidsregler mm. for statens tjenestemænd.
4) Ministry of Finance Circular No 249 of 10 October 1974 on regulations governing working hours, etc, for civil servants.
Økonomi- og budgetministeriets cirkulære nr. 114 af 24. maj I973 om arbejdstidsregler mm. for statens tjenestemænd.
Ministry of Economic Affairs and the Budget Circular No 114 of 24 May 1973 on regulations governing working hours, etc, for civil servants.
Ministeriet for statens lønnings- og pensionsvæsen, cirkulære nr. 181 af 8. oktober 1971 om arbejdstidsregler mm. for statens tjenestemænd.
Ministry of State Pay and Pension Schemes Circular No I8I of 8 October 1971 on regulations governing working hours, etc, for civil servants.
De nævnte arbejdstidsregler omfatter tjenestemænd i staten i lønramme 1-23 inkl. Undtaget fra reglerne var a) tjeneste mænd, hvis normale tjeneste unddrager sig kontrol, b) tje nestemænd, der oppebærer tillæg, som ydes som godtgørelse for overarbejde.
The regulations listed above cover civil servants in pay grades 1-23 incl. Exemptions from the regulations were granted for a) civil servants whose normal service is not subject to control and b) civil servants who are paid a bonus for overtime.
7) B. 321 af 21. juni 1977· Bekendtgørelse om regler efter den tidligere arbejderbeskyttelseslovgivning, der med mindre ændringer forbliver i kraft efter arbejdsmiljølovens ikrafttræden .
7) Proclamation 321 of 21 June 1977· Proclamation on regulations under the earlier legislation on health and safety at work which, with minor changes, remained in force after the entry into force of the Working Environment Act.
8) Jf.
Page 116
Lukkelov nr. 264 af 10. juni 1970.
8) Cf earlier Law No 264 of 10 June 1970 on hours of closing.
Lov nr. 218 af 28. april 1976 om butikstid. Betænkning nr. 735· Butikstiden. Bind I og II.
No 218 of 28 April 1976 on Shop Hours.
9) De generelle bestemmelser i loven om butikstid gælder ikke følgende varer:
9) The general provisions of the Shop Hours Act are not applicable 'to the following goods:
Medicinalvarer fra apoteker og apotekers håndkøbsudsalg. 2.
Pharmaceutical products from dispensing chemists and from chemists' shops selling products available without prescription.
Aviser på gader og pladser.
Newspapers sold on the street.
Proviant til skibe og luftfartøjer samt til lastmotorkøretojer i langturs tra fik.
Provisions for ships and aircraft and for heavy goods vehicles and touring traffic.
Motorkøretøjer, traktorer, landbrugs- og entreprenør maskiner, skibe og luftfartøjer samt tilbehør hertil.
Motor vehicles, tractors, agricultural and contractors' machinery, ships and aircraft and accessories therefor.
Lystbåde, campingvogne, telte og andet lejrudstyr uden for sædvanlig butikshandel.
Pleasure boats, caravans, tents and other camping equipment not included in normal shop trading.
Na tura 1produkter af eget jordbrug og husdyrhold.
Produce from own farm or smallholding.
Havebrugsvarer fra gartnerier og planteskoler. 10.
Horticultural products from Tiarket gardens and plant nurseries.
Varer fra automat.
Goods from vending machines.
Varer i henhold til lov om restaurations- og hotelvirk somhed mv.
Goods covered by legislation on restaurants, hotels, etc.
Bagerbutikker. 4.
Bakers' shops. 4.
Brødudsalg. 5.
Bread shops. 5.
Smørrebrødsbutikker. 6. Blomsterbutikker. 7. Benzinstationer.
Sandwich shops. 6.
Undtaget er endvidere områder, der i det væsentlige benyttes til sommer- og week-endophold, områder ved den dansk-tyske landegrænse, samt udvidede butikstider efter særskilte tilladelser.
Exemptions are also granted for areas that are used essentially for summer and weekend periods, regions near the Danish­German frontier, and extended shop hours under individual licence.
11) Fællesordning for arbejde i holddrift med hovedorganisationernes kommentarer.
11) Joint Arrangement on Shiftwork, with annotations by the central organizations.
København 1974, s. 21-31.
No 9, Copenhagen 1974, pp 21­31 (a series published by the Danish
Fagbevægelsen og arbejdsmiljøet.
Federation of Trade Unions"].
En so-cial-medicinsk undersøgelse. Socialforskningsinstituttets publikatùii 42. Bind II.
The incidence of shiftwork and patterns of working hours in public enterprises and private industrial enterprises in 1950­51 J.
15) Beskrivelsen af de enkelte skifteholdssystemer bygger hovedsagelig på: Erik Bolinder: Skifteholdsarbejde.
15) The description of the individual shiftwork systems is based mainly on: Erik Bolinder: Skifteholdsarbejde [Shiftwork].
LO informerer nr. 9· København 1974, s. 21-31.
No 9, Copenhagen 1974, pp 21­31 [a series published by the Danish
Ib) Fællesordning for arbejde i holddrift med hovedorganisationernes kommentarer. Op.cit. Il), s. 7-8.
16) Joint Arrangement on Shiftwork, with annotations by the central organizations.
17) Som eksempler, se fx. Erik Bolinder op.cit.
17) For examples of this, see eg Erik Bolinder op. cit. 9); Mogens
København 1977» s. 6-7, samt arbejdsmiljø. Rapport nr. 3· Udg. af Arbejdsmiljøgruppen af 1972.
Agervold: Skifteholdsarbejde [shiftworkj , Copenhagen 1977, PP 6­7; r The working environment], Report No 3, published and Arbejdsmiljø by the 1972 Working Environment Group, Copenhagen 1975, Ρ 77-
18) Erik Jørgen Hansen: Fordelingen af levekårene. Socialforsk ningsinstituttets publikation 82.
18) Erik Jørgen Hansen: Fordelingen af levekårene '¡.The distribution of living conditions].
Søren Geckler, Mogens Kring Rasmussen m.fl.: Fordelingen af levekårene. Socialforskningsinstituttets publikation 82. Bind II.
Søren Geckler, Mogens Kring Rasmussen et al: Fordelingen av levekårene I.The distribution of living conditions].
19) Arbejdsmiljøundersøgelsen. Rapport nr. 2.
19) Arbejdsmiljøundersøgelsen [Survey of the working environment].
Udg. af Arbejds miljøgruppen af 1972. København 1974, s. I89-I90.
Report No 2, published by the 1972 Working Environment Group, Copenhagen 1974, pp 189­I9O.
Copyright: DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILK8RENE, 1981
AND WORKING CONDITIONS, 1981
Denne rapport, som blev iværksat i forbindelse med arbejdsprogrammet for 1978, udgør et supplement til de forskningsresultater Instituttet tidligere har udgivet om emnet arbejdsorganisation og uddannelse.
This report, which was commissioned under the 1978 programme of work, forms an addition to the research previously published by the Foundation on the subject of work organisation and training.
Rapporten behandler specielt den udvikling, der finder sted i Italien på dette område.
It deals specifically with developments which are taking place in Italy in this field.
Undersøgelsen består af tre dele:
The study is divided into three parts:
- organisatoriske ændringers indvirkning på uddannelsessystemer baseret på en analyse af seks case-undersøgelser.
- the influence of organisational change on training systems based on an analysis of six case studies
- opstilling af en begrebsramme for faktiske uddannelsesbehov set i relation til de behov organisatoriske ændringer medfører
- the definition of a conceptual framework of actual training needs related to the requirements of organisational change.
- en synteserapport om resultaterne af en undersøgelse af tre centre for offentlig erhvervsuddannelse i Lombardiet, som undersøger forholdene mellem ændringer i uddannelsesbehov og de principper, indhold og metoder, som det offentlige uddannelsessystem er baseret på.
- a synthesis of the results of a study of three public voc ational training centres in Lombardy which examines the relationships between changes in training needs and the principles, content and methods on which the public training system is based.
Denne undersøgelse blev udført i to hovedfaser.
This study was carried out in two main phases.
2) Denne rapport blev derefter evalueret af repræsentanter fra fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og regeringer, idet hver gruppe sammenlignede resultaterne af undersøgelsen med deres respektive erfaring. Hver gruppe gav sin vurdering i form af en skriftlig evalueringsrapport.
2) This report was then evaluated by representatives of trade unions, employers and government, each of these three groups comparing the results of the study with their respective experience.
Disse to faser afspejler Instituttets fremgangsmåde, der søger at fremme en type forskning, gennem hvilken man tilstræber at kombinere forskernes undersøgelse af problemet med den praktiske erfaring folk, der aktivt beskæftiger sig med arbejdsvilkår, har. Denne procedure ses ud fra sammensætningen af dette dokument, som består af følgende:
These two stages reflect the Foundation's approach of promoting a type of research which attempts to combine the researchers' study of the problem with the practical experience of people active in the field of working conditions.
- evalueringsrapporterne, der er udfærdiget af repræsentanterne fra fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og regeringer efter arbejdsgruppemøder på et seminar, der blev afholdt i Rom den 6. juni 1980.
- the evaluation reports drafted by the representatives of trade unions, employers and government following working group meetings at a seminar held in Rome on 6th June,
- undersøgelsen, der blev udført af R.S.O.
- the study carried out by R.S.O.
Det europæiske Institut ønsker at understrege, at de forskere, der udarbejdede de i undersøgelsesrapporten indeholdte analyser og vurderinger, har eneansvar herfor.
The European Foundation wishes to stress that the analysis and opinions contained in the study report are the sole responsibility of the researchers who compiled them.
Afholdt i Rom den 6. juni 1980
Held in Rome on 6 June 1980
Kollokvium vedrørende uddannelse og arbejdsorganisation i Italien Afholdt i Rom den 6. juni 1980
Colloquium on training and organisation of work in Italy
Forskningsarbejdet overdraget til R.S.O. i Milano udgør et meget interessant værktøj både med hensyn til dets værdi og den anvendte metodologi.
The research entrusted to the R.S.O. of Milan constitutes a very interesting tool both from the point of view of its merit and of the methodology used.
Den empiriske analyse af situationsstudierne og ordningen af metoder og linie af faglig uddannelse, som er tilkendegivet i den, gør det muligt for os at give en positiv evaluering af forskningen med de følgende betragtninger.
The empirical analysis of the case studies and the scheme of methods and lines of vocational training that emerges from it enable us to give a positive evaluation of the research with the following observations.
Vi anser det især for interessant at fremhæve visse aspekter, der karakterise den holdning, som den italienske fagforeningsbevægelse har indtaget i de sidste få år i sin kampagne for at fremme betydningsfulde ændringer i arbejdsorganisation.
In particular, we consider it interesting to stress certain aspects that typify the attitude taken by the Italian trade union movement in recent years in its campaign to promote significant changes in work organisation.
Det følgende fremstår med særlig tydelighed fra forskningen: a) Bekræftelse af berettigelsen af de italienske fagforeningers politiske intuition, der var at fremtidige faglige kvalifikationer i stigende grad skal tage hensyn til, være baseret på og gøre effektiv brug af den viden, som enkelte eller grupper af arbejdere i produktionsprocessen besidder, enten der gøres brug af denne viden eller ej i praksis, snarere end blot evaluere evnen til at udføre en given operation eller et givet stykke arbejde.
The following emerge in particular from the research: a) confirmation of the soundness of a political intuition of the Italian trade unions, namely that future skill qualification will have to take increasing account of, be based on and make efficient use of, the knowledge of individual, or groups of, workers in the production process, whether or not this knowledge is used in practice, rather than simply evaluating the ability to perform a given operation or a given job of work.
Dette er fordi den mere og mere komplicerede og raffinerede produktions teknologi både i arbejdsprocessen og i produktet kræver, at arbejderen besidder viden om og en uformel mulighed for identificering med og medvirken i produktionsprocessen, der har en voksende indflydelse på kvaliteten og kvantiteten af det produktive resultat.
This is because the increasingly complicated and sophisticated production technology, both in the working process and in the product, requires the workers to have a knowledge and an informal possibility of identification with and participation in the
b) behovet for i den enkelte handling at bestemme den indbyrdes forbindelse mellem arbejdsorganisations ændringsfase og fagmæssig uddannelse som fundamentale bestanddele, der kræver handling af fagforeninger og arbejdsgivere; c) hensigtsmæssigheden i og nødvendigheden af at skabe en indstilling til fagmæssig uddannelse, der tager sigte på at gøre det muligt for arbejderne at tilegne sig en fagkundskab med et universalt grundlag, der også bidrager til at etablere forholdene for overvindelse af den usmidige tayloristiske inddeling af arbejde; d) påvisningen af at der under alle omstændigheder sker noget vigtigt i ændringen af den tayloristiske inddeling af arbejde, skønt vi endnu langtfra har fundet en alternativ model; e) at intet system for fagmæssig uddannelse kan anses for et instrument til løsning af andre problemer (arbejdsløshed, produktivitet, etc), ej heller kan det repræsentere en aktivitet, som arbejdsgiverne har eneret på at eje og bruge.
Hence the skill of individual (or groups of) workers must centre increasingly on their capacity for self-supervision (and hence they will need an increasing amount of knowledge and information) regarding the actual work done, in order to be able to achieve the productive result mentioned; b) the need to determine in the specific action the interconnection between the phase of the change of work organisation and vocational training as fundamental constituents upon which unions and employers must act; c) the expediency and necessity of creating an approach to vocational training whose aim is to enable the workers to obtain a skill with an all-round basis, thereby also helping to establish the conditions for overcoming the rigid Tayloristic division of work; d) the demonstration that something important is in any case happening in the change of the Tayloristic division of work, although we are still a long way from having found an alternative model; e) that no system of vocational training can be regarded as an instrument for solving other problems (unemployment, productivity, etc.), nor can it represent an activity which is the sole property and for the sole use of the employers.
Fagmæssig uddannelse bør være en ret og et værktøj for arbejderne og skal som sådant gribes an og tilvejebringes med hjælp af medvirken af arbejderne og deres faglige organisationer.
Vocational training should be a right and a tool of the workers, and as such must be approached and brought about with the help and participation of the workers and their trade union organisations.
Som forelagt for seminaret er forskningen vanskelig at forstå for dem, der ikke er engageret i arbejdet, på grund af mangelen på forklaringer af dens metodologi og resultater.
As presented to the seminar, the research is difficult to understand for those not involved in the work, because of the lack of explanations of its methodology and results.
Vi foreslår at denne forskning, om muligt, fuldføres ved offentliggørelsen af den illustrative rapport, som Dr. Mollica aflagde i forbindelse med sit foredrag.
We suggest that if possible this research be completed by the publication of the illustrative report given by Dr. Mollica during his presentation.
Formålet med dette ville være at finde ud af og forstå, hvad der i virkeligheden sker med hensyn til arbejdsorganisation og fagmæssig uddannelse.
The purpose of this would be to find out and understand what is happening in actual fact as regards work organisation and vocational training.