natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I nogle lande blev tallene revurderet, så de så vidt muligt afspejler EONN’s standardaldersgruppe.Frankrig gennemførte en ny undersøgelse i 2002, men med en væsentligt mindre stikprøve (2 009 respondenter).
Variations in age ranges may, to a small extent, account for some national differences.In some countries, the figures were recalculated at national level to adapt as far as possible to the standard EMCDDA age groups.(1) France conducted a new survey in 2002 but with a substantially smaller sample (2 009 respondents).
Se også statistisk tabel 2: De sidste 12 månedersforekomst af stofbrug i seneste nationale undersøgelser blandt befolkningen som helhed i EU-landene og Norge (onlineversion).I Irland er stikprøven for hele undersøgelsen (18-64 år) 6539.Nationale Reitox-knudepunkters rapporter for 2002, taget fra rapporter eller videnskabelige artikler.
See also Statistical Table 2: Last-12-months prevalence (LYP) ofdrug use in recent nationwide surveys among the general population in the EU countries and Norway (online version).(2) In Ireland, the sample for the whole survey (18–64 years) is 6 539.Sources: Reitox national reports 2002, taken from surveys, reports or scientific articles.
Se også statistisk tabel 2: De sidste 12 måneders forekomst afstofbrug i seneste nationale undersøgelser blandt befolkningen som helhed i EU-landene og Norge (onlineversion).
See also Statistical Table 2: Last-12-months prevalence (LYP) of drug use in recent nationwide surveys among the general population in the EU countries and Norway (online version).
Figur 3:Udviklingen i nylig (inden for de seneste 12 måneder) (A) cannabis- og (B) kokainbrug blandt unge voksne (15-34 år) i visse EU-lande
Figure 3:Evolution of recent (last 12 months) cannabis (A) and cocaine(B) use among young adults (15–34 years) in some EU countries
Figur 3 (A):Udviklingen i cannabisbrug
Figure 3 (A):Evolution of cannabis use
% erfaring med brug af disse stoffer.
30 small and partly because of the much lower prevalence ofuse of these drugs overall.
Dertil kommer, at nyetendenser ofte er koncentreret i udvalgte grupper, og at enfokusanalyse (f.eks. af stofbrugen blandt unge mænd ibyområderne) ville være nødvendig for at bestemmesådanne tendenser og vurdere deres reelle omfang.
In addition, new trends tend toconcentrate in selected groups, and a focused analysis(e.g.of drug use by young men in urban areas) would benecessary to determine such trends and assess their trueextent.
Ideeltset burde undersøgelserne følges op af specifikkeantropologiske undersøgelser.
Ideally, surveys should be complemented by targetedanthropological studies.
Spanien Danmark Tyskland Nederlandene Finland Sverige
Finland
Figur 3 (B):Udviklingen i kokainbrug
Figure 3 (B):Evolution of cocaine use
Selv om kokainbrugen blandt befolkningensom helhed stadig er lav, synes stigninger i nyligkokainbrug (seneste 12 måneder) blandt unge mennesker atvære ensartet (1994-2000) i Det Forenede Kongerige (9) ogmuligvis, i mindre grad, i Danmark, Tyskland, Spanien og Nederlandene.
(1994–2000) in the United Kingdom (9) and possibly, to alesser extent, in Denmark, Germany, Spain and the Netherlands.
Andre lande har meldt om stigninger (denationale Reitox-rapporter for 2001 eller 2002) baseret pålokale eller kvalitative informationer (Grækenland, Irland,Italien og Østrig). Dette fænomen bør undersøges nærmere— især blandt unge i byområder (figur 3).
Other countries have reported (2001 or 2002Reitox national reports) increases based on local orqualitative information (Greece, Ireland, Italy and Austria).This phenomenon should be closely monitored, in particularamong young people in urban areas (Figure 3).
Statistisk tabel 1: Langtidsforekomst af stofbrug i senestenationale undersøgelser blandt befolkningen som helhed i EU-landene og Norge
Statistical Table 1: Lifetime prevalence (LTP) of drug use inrecent nationwide surveys among the general population in the EU countries and Norway
Nederlandene Danmark Tyskland Frankrig Finland
Netherlands Denmark Germany France Finland
0 Statistisk tabel 2: De sidste 12 måneders forekomst af stofbrugi seneste nationale undersøgelser blandt befolkningen somhelhed i EU-landene og Norge
Statistical Table 2: Last-12-months prevalence (LYP) of drugusein recent nationwide surveys among the generalpopulationin the EU countries and Norway
Statistisk tabel 3: Skoleundersøgelser: Langtidsforekomst blandtelever/studerende, 15-16-årige.
Statistical Table 3: School surveys — lifetime prevalenceamongstudents, 15–16 years of age
Problematisk stofbrug defineres som »intravenøs stofbrugeller langvarig/regelmæssig brug af opiater, kokain og/eller amfetaminer« (10
Problem drug use is defined as ‘injecting drug use or longduration/regular use of opiates, cocaine and/or amphetamines’ (10
E & W, England og Wales.Dataene stammer fra de senest tilgængelige nationale undersøgelser i deenkelte lande.
NB: E & W, England and Wales.Data are from the most recent national survey available in each country.
Tal og metoder for hver undersøgelse er beskrevet i statistisktabel 2 (onlineversion).EONN’s standardefinition af unge voksne er aldersgruppen 15-34 år.
Thefigures and methodology for each survey can be obtained from Statistical Table 2 (online version).The standard EMCDDA definition of young adults is age 15–34 years.
IDanmark og Det Forenede Kongerige er gruppen af unge voksne aldersgruppen 16-34 år, og i Tyskland og Irland 18-34 år.
In Denmark and the United Kingdom, young adults are aged 16–34 years andin Germany and Ireland 18–34 years.
I Frankrig er aldersgruppen 25-34 (1992) eller 18-39 (1995).Stikprøvestørrelser (respondenter) for hver undersøgelse findes i statistisktabel 2 (onlineversion).De danske tal for 1994 gælder brugen af »hårde stoffer«.Nationale Reitox-knudepunkters rapporter for 2002, taget fra rapporter ellervidenskabelige artikler.
In France, the age range is25–34(1992), 18–39 (1995) but 15–34 for the other years.Sample sizes (respondents) for each survey can be obtained in Statistical Table2 (online version).In Denmark, the figure for 1994 is for use of ‘hard drugs’.Sources:Reitox national reports 2002, taken from surveys, reports or scientific articles.
Se de enkelte kilder i statistisk tabel 2 (onlineversion).
See individual sources in Statistical Table 2 (online version).
På grund af afhængigheden af de nuværendeestimeringsmetoder, dataenes kvalitet og tilgængelighed erdet ikke altid muligt at foretage en pålidelig fortolkning aftendenser. Dertil kommer, at der ikke findes nogenevalueringsmetode, som kan anvendes sammenligneligt i
Given the dependability of current estimation methods, dataquality and data availability, it is not always possible tointerpret trends reliably.
Selv om tallet ifølge indenrigsministeriet synes at flade ud (se figur 3).
Although, according to the Home Office, it seems to be levelling off (see Figure 3).
I undersøgelser blandt personer i England og Wales i aldersgruppen 16-29 år blev der konstateret markante ændringer (ved 5 % niveauet) mellem 1996 og 1998 og mellem 1998 og 2000.
Studies among people in England and Wales age 16–29 years found significant changes (at the 5 % level) between 1996 and 1998 and between 1998 and 2000.
Forskellene imellem 2000 og 2001/02 var imidlertidikke signifikante.
However, differences between 2000 and 2001/2 were notsignificant.
Se boks 2 OL: Definition af problematisk stofbrug og metoder til estimering heraf (onlineversion) for nærmere detaljer.
For more detail see Box 2 OL: Definition of and methods used to estimate problem drug use (online version).
Figur 5: Skøn over intravenøs stofbrug i EU-medlemsstaterne (seneste 1-årige forekomst pr. 1 000 indbyggere mellem 15 og 64 år)
Figure 5: Estimates of injecting drug use in EU Member States(most recent one-year prevalence per 1 000 inhabitantsaged15–64)
Figur 4:Skøn over problematisk stofbrug i forskellige EU-medlemsstater (seneste 1-årige forekomst pr. 1 000 indbyggeremellem 15 og 64 år)
Figure 4:Estimates of problem drug use in different EU Member States (most recent one-year prevalence per 1 000 inhabitantsaged15–64)
Østrig2000
Austria2000
Tallene viser det kombinerede interval for landene baseret på forskelligeskøn.
NB: Figures show the combined country range of different estimates.
De kan være baseret på forskellige metoder og datakilder og børtolkes med forsigtighed (se online statistiske tabeller for specifikke skøn ogfuldstændige detaljer). Prikken viser midtpunktet i intervallet, mens linjenrepræsenterer usikkerhedsintervallet for skønnene eller konfidensintervalletpå 95 %. Jo længere denne linje er, jo bredere er omfanget afprævalensskønnet (ikke tilgængeligt for Frankrig, Luxembourg og DetForenede Kongerige).Nationale knudepunkter via EONN-projektet: »National prevalenceestimates of problem drug use in the European Union«, 1995-2000,CT.00.RTX.23, Lissabon, EONN, 2003. Koordineret af Institut für Therapieforschung, München.
They maybe based on different methods and data sources and should be interpretedwith caution (see online statistical tables for specific estimates and full details).The dot shows the midpoint of the range, while the line represents the uncertainty range or 95 % confidence interval.
De kan være baseret på forskellige metoder og datakilder og børtolkes med forsigtighed (se online statistiske tabeller for specifikke skøn ogfuldstændige detaljer). Prikken viser midtpunktet i intervallet, mens linjenrepræsenterer usikkerhedsintervallet for skønnene eller konfidensintervalletpå 95 %.
They maybe based on different methods and data sources and should be interpretedwith caution (see online statistical tables for specific estimates and full details).The dot shows the midpoint of the range, while the line represents the uncertainty range or 95 % confidence interval.
Jo længere denne linje er, jo bredere er omfanget afprævalensskønnet (ikke tilgængeligt for Spanien og Irland).
The longer this line, the wider therange of the prevalence estimates is (not available for Spain or Ireland).
Alle skøn erkompatible med EONN’s definition af problematisk stofbrug. Skønnet for Sverige er blevet justeret i overensstemmelse med denne definition.Nationale knudepunkter via EONN-projektet: »National prevalenceestimates of problem drug use in the European Union«, 1995-2000,CT.00.RTherapieforschung, München.
Allestimates are compatible with the EMCDDA definition of problem drug use.The Swedish estimate has been adjusted to fit this definition.Sources: National focal points through the EMCDDA project: ‘National prevalence estimates of problem drug use in the European Union, 1995–2000’, CT.00.RTX.23,Lisbon, EMCDDA, 2003.
alle lande, hvorfor sammenligninger imellem landene børske med forsigtighed.
way, therefore between-country comparisons should becarried out with caution.
Flere lande melder om ændringer i skønnene, som antyderstigninger i problematisk brug siden midten af 1990’erne.Ud af 16 lande har de otte meldt om højere skøn overproblematisk stofbrug (Tyskland, Spanien, Italien,Luxembourg, Finland, Sverige) og intravenøs stofbrug(Belgien og Norge) op igennem 1990’erne, selv om denrapporterede stigning i Sverige på nationalt plan ikke synesat blive bekræftet i to lokale undersøgelser (11).
Several countries report changes in estimates, suggestingincreases in problem use since the mid-1990s. Out of16countries, eight report higher estimates of problem druguse (Germany, Spain, Italy, Luxembourg, Finland, Sweden)or injecting drug use (Belgium and Norway) during the1990s, although the increase reported in Sweden atnational level does not seem to be confirmed in two localstudies) (11).
I Finland og Sverige er de fleste problemstofbrugereprimært amfetaminbrugere (skønsmæssigt 70-80 % i Finland i 1999).
In Finland and Sweden, the majority of problem drug usersare primary amphetamine users (an estimated 70–80 % in Finland in 1999).
Dette er modsat situationen i andre lande,hvor problematiske stofbrugere hovedsageligt har opiatersom deres hovedstof (og samtidig er blandingsbrugere).
This is in contrast to the situation in othercountries, where problem drug users are mostly primaryopiate users (and often polydrug users).
ISpanien er kokain blevet en væsentlig faktor i deindberettede stofproblemer (behandlings- og akutdata), ogdette bekræftes i de seneste skøn over forekomster.
In Spain, cocainehas become an important factor in recorded drug problems(treatment and emergency data), and this is confirmed byrecent prevalence estimates.
Noglefå lande (Tyskland, Nederlandene) melder om storforekomst af kokainpulver blandt problematiske stofbrugere— primært i storbyerne og først og fremmest blandt destofbrugere, som har opiater som deres primære stof.
Some countries (Germany, the Netherlands) report a high prevalence of crack cocaine useamong problem drug users, although mainly in large citiesand principally among primary opiate users.
Der fremlægges særskilte skøn for intravenøs stofbrug, somer en delkategori under samlet problematisk stofbrug.
Separate estimates are given for injecting drug use, asubcategory of all problem drug use.
Disseskøn er baseret på multiplikatormetoder ved hjælp afdødelighedsdata og data for smitte med hiv- eller hepatitis C-virus (HCV).
These estimates arebased on multiplier methods using mortality data and ratesof human immunodeficiency (HIV) or hepatic C virus (HCV)infection.
Da det er vanskeligt at skelne mellem aktuelintravenøs brug (nok bedst fremstillet veddødelighedsbaserede skøn) og længerevarende intravenøsbrug (fra hiv/HCV-skønnene), er de skønnede tal vanskeligtsammenlignelige.
As it is difficult to distinguish rates of currentinjection (probably best represented by mortality-basedestimates) and lifetime injection (from the HIV/HCVestimates), the estimates are difficult to compare.
Skønnene for intravenøs stofbrug ligger
Estimatesof injecting drug use are in general between two and five
Skønnene over forekomsten af problematisk stofbrug liggeralle på mellem to og ti tilfælde pr. 1 000 indbyggere ialderen 15-64 år (ved brug af midtpunkterne i skønnene).De højeste tal forekommer i Italien, Luxembourg, Portugalog Det Forenede Kongerige (6-10 pr. 1 000 indbyggeremellem 15 og 64 år).
The prevalence estimates of problem drug use are allbetween two and 10 cases per 1 000 of the populationaged 15–64 (using the midpoints of the estimates). Thehighest rates are reported in Italy, Luxembourg, Portugaland the United Kingdom (6–10 per 1 000 inhabitants aged15–64).
Tallene er lavest i Tyskland,Nederlandene og Østrig med hver ca. tre problematiskestofbrugere pr. 1 000 indbyggere mellem 15 og 64 år.Data for Belgien og Norge er ikke tilgængelige (figur 4).
Rates are lowest in Germany, the Netherlands and Austria, each with about three problem drug users per1000 inhabitants aged 15–64. Data for Belgium and Norway are not available (Figure 4).
Figur 6:Tendenser for intravenøs stofbrug i EU-medlemsstaterne,1990-2001 (procentdel af aktuelle sprøjtemisbrugere blandtheroinbrugere i behandling)
Figure 6:Trends in injecting drug use in EU Member States,1990–2001 (percentage of current injectors among heroin usersintreatment) cases per 1 000 of the population aged 15–64 (data arenot available for five Member States).
Skønnet for Luxembourg ligger højeremed næsten seks pr. 1 000 indbyggere.
The estimate for Luxembourg is higher, at almost 6 per 1 000.
Skønnene forintravenøs stofbrug angiver den del af befolkningen, som erudsat for alvorlige sundhedsrisici eller narkotikarelaterededødsfald (figur 5).
Estimates ofinjecting drug use indicate the population at risk for serioushealth consequences or drugrelated death (Figure 5).
Grækenland Luxembourg Det Forenede Kongerige Sverige Danmark Spanien Portugal Nederlandene
France (2) Ireland Greece Luxembourg UK Sweden Denmark Spain Portugal Netherlands
En analyse af andelen af sprøjtemisbrugere blandtheroinbrugere i behandling peger på markante forskelle iudbredelsen af intravenøs stofbrug mellem landeneindbyrdes og varierende tendenser over tid (figur 6).
Analysis of the proportions of injectors among heroin usersin treatment suggest marked differences in prevalence ofinjecting drug use between countries and varying trendsover time (Figure 6).
Inogle lande synes intravenøs stofbrug at være lav (Portugal,Nederlandene), mens tallene for intravenøse heroinbrugerei behandling i andre lande er høje (Grækenland,Luxembourg).
In some countries, injecting drug useappears to be low (Portugal, the Netherlands), whereas inother countries levels of injection among heroin users intreatment are high (Greece, Luxembourg).
I næsten alle landene synes intravenøsstofbrug blandt behandlede heroinbrugere at være faldetop igennem 1990’erne, selv om tallene for nogle landeviser stigninger siden 1996 og inden for den seneste tid(Irland, Finland), som, hvis de kan bekræftes, eralarmerende og kræver handling.
In almost allcountries, injecting drug use among treated heroin usersseems to have fallen during the 1990s, although data forsome countries suggest increases since 1996 and morerecently (Ireland, Finland), which, if confirmed, areworrying and should be acted upon.
I Det Forenede Kongerigefaldt antallet af intravenøse stofbrugere frem til 1996, mensteg dog det efterfølgende år og har været stabilt siden.
In the United Kingdom, the proportion of injectors fell until 1996, but itincreased the next year and since then has remained stable.
Italien: data fra standardtabel 04 (2002).Ingen tilgængelige data for Frankrig i 1998; tallene er baseret påinterpolation.Dataene dækker over adskillige tusinde tilfælde pr. land pr. år og indeholderfor de fleste landes vedkommende alle behandlede tilfælde på nationalt plan.Nationale knudepunkter via EONN-projektet: »Treatment demandindicator«http://www.emcdda.eu.int/situation/themes/demand_treatment.shtml).
Italy: data from Standard Table 4 (2002).Data are not available for France 1998; figure is based on interpolation.Data represent several thousands of cases per country per year and in mostcountries include almost all treated cases at national level.
Dataindsamlingen var for anden gang baseret på en fælleseuropæisk protokol (behandlingsefterspørgselsindikator,
Sources: National focal points through EMCDDA project: ‘Treatment demand indicator’(http://www.emcdda.eu.int/situation/themes/demand_treatment.shtml).
TDI), herunder oplysninger om ca. 150 000 patienter (12).
See http://annualreport.emcdda.eu.intfor statistical tablesrelatedto this section:
De samme procentvise tal for aktuelt sprøjtemisbrug blandtopiatbrugere i behandling vægtet i forhold til de skønnedeabsolutte tal for problematiske stofbrugere (se statistisktabel 4) angiver, at groft set 60 % af alle problematiskestofbrugere i EU er intravenøse stofbrugere, men med storvariation landene imellem (ikke vist).
The same data on the percentage of current injectingamong opiate users in treatment, weighted by the estimatedabsolute numbers of problem drug users (see Statistical Table 4), suggest that roughly 60 % of problem drug usersin the EU are injectors, but with large variation betweencountries (not shown).
Hvis tallet forproblematisk stofbrug i EU som helhed ligger mellem fire ogseks tilfælde pr. 1 000 indbyggere i alderen 15-64, vil detsvare til mellem 1 og 1,5 million problematiske stofbrugere,hvoraf 600 000-900 000 er intravenøse stofbrugere.
If the rate of problem drug use in the EU as a whole is between four and six cases per1000population aged 15–64, this translates into between1 and 1.5 million problem drug users, of whom600000–900 000 are injectors.
Statistisk tabel 4: Skønnet antal problematiske stofbrugere i EU-medlemsstaterne, 1995-2001
Statistical Table 5: Estimated rate of problem drug users in EU Member States, 1995–2001 (rate per 1 000 aged 15–64)
Både i 2002 og i 2001 er der anvendt to informationskilder:Den udvidede TDI-protokol i behandlingscentre, hvor der vartilgængelige data, og en forkortet form for TDI-protokol,som er indeholdt i de tabeller, der er indsamlet siden 1993.For at skabe konsistens i forhold til tidligere år og setendenser over tid er den anden informationskilde i vissetilfælde anvendt.
In 2002, as in 2001, two information sources were used:the extended TDI protocol in treatment centres where datawere available and a concise form of the TDI protocol,which is included in the tables collected since 1993. In orderto be consistent with previous years and see trends overtime, in some cases the second information source has beenused.
Antallet af inkluderede tilfælde for hvertland i form af datakilder er angivet i onlineversionen (1).
The number of covered cases for each country by datasource is reported in the online version (1).
Data forbehandlingsefterspørgslen giver også et overblik overopbygningen af behandlingscentre i Europa.
Despite differences in treatment policies and recordingpractices, it is possible to identify both common anddivergent trends across Europe.
En fuldstændig rapport om behandlingsefterspørgselsindikatoren findes online
A full report on the treatment demand indicator is available online
Figur 7:Samtlige klienter i behandling — fordelt på hovedstof
Figure 7:All clients admitted to treatment — presented by main drug
Ifølge de nationale rapporter er der fleregrunde hertil: forbedrede metoder til registrering (flerebehandlede personer er blevet indberettet), øget adgang tilbehandlingsfaciliteter (navnlig substitutionsbehandlinger oglavtærskeltilbud), differentiering af programmer (der er nuspecialiserede tilbud til specifikke målgrupper og forskelligestoffer, såsom buprenorphin og metadon, der anvendes isubstitutionsprogrammer), længerevarende behandling afeksisterende klienter og en stigning i antallet af personer, derbehandles i land-/ikke-byområder (nationale rapporter, 2002).
According to the national reports, there areseveral reasons for this: improved methods of registration(more persons treated are reported), increased availabilityof treatment facilities (especially substitution treatments andlow-threshold services), differentiation of programmes(there are now specialised services for specific targetgroups and different substances used in substitutionprogrammes, such as buprenorphine as well asmethadone), increasing treatment duration of existingclients and an increase in the number of persons beingtreated in rural/non-urban areas (National reports, 2002).
Andre årsager udgørkun en lille del af henvisningerne (13). Henvisningerne tilbehandlingscentre for stofmisbrugere varierer fra land tilland og af forskellige årsager: forskelle i distribueringen afbrugte eller misbrugte stoffer; forskelle i landenesopbygning af social- og sundhedstjenester og juridisketjenester samt sociale eller kulturelle forskelle.
0 country to country, for several reasons: differences indistribution of use of abused substances; differences in thenational organisation of health, social and judicial services;and social or cultural differences.
Eksempelviser andelen af klienter, der henvises via domstolene, politieteller andre dele af retsvæsenet størst i Tyskland, hvilketmuligvis hænger sammen med den store andel af cannabisbrugere der (14
For example, theproportion of clients referred by the courts, police or otherjudicial services is highest in Germany, possibly because ofthe high proportion of cannabis users there (14).
0 struktureret velfærdssystem, spiller det sociale systemomvendt en vigtig rolle i henvisningen af stofbrugere tilspecialtilbud.
In contrast,in Sweden, which has a highly structured welfare system,social services play an important role in referring drugusers to specialised services.
I de fleste lande er opiater (navnlig heroin) fortsat detprimære stof, der misbruges af samtlige klienter, der søgerbehandling (figur 7).
Opiates (especially heroin) remain the main substances ofabuse among all clients seeking treatment in most countries(Figure 7).
I de fleste EU-lande er mellem 50 %og 70 % af de behandlingssøgende klienter heroinbrugere,men der er stor variation i tallene.
In most EU countries, between 50 % and 70 % ofclients requesting treatment are heroin users, but the figurevaries widely.
EU-medlemsstaterne kaninddeles i fire grupper alt efter opiatmisbrugets andel afhenvisningerne til behandlingscentre for stofmisbrugere:
It is possible to categorise EU Member Statesinto four groups depending on the extent to which opiatesabuse accounts for referrals to drugtreatment centres: