natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den ene er en sektoria! filosofi, hvor arbej de og fritid ses som to helt særskilte fænomener i forbindelse med menneskelige forhold. Denne filosofi postulerer enten, at en kreativ og varie ret fritid kan virke som kompensation for et hårdt, anstrengende eller mo notont job eller at forholdet er neutralt, d.v.s. arbejde og fritid påvirker ikke hinanden på nogen måde.
The one is a sectorial philosophy, where work and leisure are seen as two quite separate phenomena in the human condition.
Den anden måde, på hvilken man kan se på forholdet arbejde/fritid er en holistisk filosofi, der går ud på, at forholdet mellem arbejde og fritid er ekstensivt: den enkeltes omstændigheder på arbejdspladsen påvirker andre omstændigheder i vedkommendes liv. Friedman (i960) kan anses for at være en eksponent for en sektorial filosofi.
The second way of looking at the work-leisure relationship is a holistic philosophy, which says that the relationship between work and leisure is an extensive one : the individual's circumstances at work has an impact on their other life circumstances.
Han hævder, at fritid kan danne kompensation for arbejdets teknologi.
He says that leisure can provide a compensation for the technology of work.
Den kan kompensere et job med begrænsede horisonter samt de barske sociale relationer, der ofte hersker mellem folkene på en fabrik, et kontor eller andre arbejdspladser.
It can compensate for a job which has limited horizons and for the harsh social relation which often exist between people at a factory, office or other workplace.
Meissner (1971), Dumazedier (i960) og Bottomore (1965) er blandt eksponenterne for en holistisk filosofi: i stedet for at være en kompensation er fritiden ofte ifølge dem en udvidelse af arbejdets
Meissner (l97l), Dumazedier (i960) and Bottomore (1965) are among the exponents of a holistic philosophy: according to them, leisure instead of being compensatory often amounts to an extension of the world of work.
Wilensky (i960) skelner mellem to hovedmønstre for fritidsadfærd blandt sådanne arbejdere, der har de mindst tilfredsstillende job.
Wilensky (i960) distinguishes two main patterns of leisure behaviour for those workers who have the least satisfactory jobs.
Han kalder det første mønster individualisering, idet det står for et livsmønster, der er afvigende, ensomt og fremmedgjort.
He calls the first pattern individuation, which stands for a life pattern that is deviant, solitary and alienated.
Disse arbejdere har forringede, primære grupperelationer og ingen sekundære kontakter ud over sådanne, der hidrører fra deres arbejde.
These workers have impoverished primary group relations and no secondary contacts other than those which come from their work.
Her skelner Wilensky mellem to varianter: den ene en apatisk fremmedgørelse fra arbejdet og livet, en privatiseret fri tid (med at spise og drikke i ensomhed, passiv iagttagelse o.s.v.), den anden en eksplosiv kompensation for spændte forhold både på arbejdspladsen og borte fra denne i form af bl.a. aggression over for arbejdskammerater og arbejdsformænd.
Here, Wilensky distinguishes between two variants : the one an apathetic estrangement from work and existence, a privatized leisure (with eating and drinking in solitude, passive watching and so on), the other an explosive compensation for tensions both on the job and away from it in the form of, among other things, aggression towards work mates and foremen. Over time the same individual can
I tidens løb kan samme individ svinge mellem disse to individualiserede mønstre - mellem yderliggående apati og oprør.
18 fluctuate between these two individuated patterns, between extreme apathy and revolt.
Det andet hovedmønster kaldes familie- og hjemlokalisme, der er karakteriseret af mindre orientering henimod ensomhed, mindre fremmedgørelse og større afhængighed af vaner.
The second main pattern he calls family-and-home localism, which is characterized by less orientation to solitude, less alienation and a greater dependence on habit.
Wilensky indrømmer, at dette mønster repræ senterer fremmedgørelse af en anden art - en tilbagetrækning til den snævre cirkel af slægtninge og venner.
Wilensky submits that this pattern represents estrangement of another type - withdrawal to the narrow circle of relatives and friends.
Den enkelte fører primært et gruppeliv uden nogensomhelst stærkere tilknytninger til det bredere samfund.
The individual leads a primary group life without any stronger ties to the larger society.
Meissner (1971) har yderligere specificeret disse egenskaber af arbejdet, der påvirker fritidens anvendelse, og han angiver også, hvorledes disse egenskaber virker.
Meissner (1971) has further specified those properties of work which affect uses of leisure and also indicated how these properties operate.
Ifølge Meissners hypotese vil job, der udøver en alvorlig tvang på den frie udøvelse af diskretion, på udøvelsen af færdigheder og samspillet mellem andre på arbejdspladsen, reducere deltagelsesniveauet i fritidsaktiviteter af den art, der kræver en stor del selvaktivitet, initiativ, beslutningstagning og samarbejde af det individuelle menneske.
According to the Meissner hypothesis, jobs which impose serious constraint on the free exercise of discretion, on "lhe exercise of skills and on interacting with others at the workplace will reduce the level of participation in leisure activities of the kind which demand a great deal of self-activity, initiative, decision-making and cooperation from the individual.
Selv om ovennævnte forfattere hovedsageligt har beskæftiget sig med det almindelige forhold mellem arbejde og fritid på et teoretisk trin, er det indlysende, at arbejde, der indebærer en ændring af arbejdstidsordninger, også både kvantitativt og kvalitativt kan anses for at være ikke-arbejdstid m.h.t. sine mulige implikationer i en bredere forstand.
Although the above authors have been concerned, mainly at a with the general relationship between work theoretical level > and leisure, it is clear that work which involves changing worktime schedules can also be considered in broad terms of its possible implications, quantitatively and qualitatively, for non-work time. Blakelock (i960) is among those who see a connection between hours of work and social participation.
Blakelok (i960) befinder sig blandt sådanne, der ser en forbindelse mellem
But other researchers contend, among them Mayntz (i960), that the highest degree of participation is determined not so much by the shortest workweek or by the most flexible or regular working schedules as it is by the societys "democratic vitality".
Forholdet mellem arbejde og fritid står ikke blot i relation til den so ciale gruppe, men går også igen på mange stadier i et menneskes liv.
The relation between work and leisure is not only social-group related but also permeates different stages of a person's life.
Problemerne kan forventes at være anderledes for den unge, ugifte og barnløse skifteholdsarbejder, sammenlignet med skifteholdsarbejdere i familier med små børn eller ældre skifteholdsarbejdere.
The problems might be expected to be different for the young, unmarried and childless shift worker compared with shift workers in families having small children or for elderly shift workers.
Nogle forskere mener, at relationerne inden for familien er ved at ændre sig i retning af større lighed mellem mand og kone og mellem forældre og børn (Goldthorpe et al., I968).
Some researchers contend that relations within the family are changing in ihe direction of greater equality between husband and wife and between parents and children (Goldthorpe et al.. 1968).
Disse betragtninger er af stor relevans for undersøgelsen af de forskellige forskningsresultater, der bliver nævnt i nærværende studie.
These considerations are of great relevance in considering the various research findings which will be mentioned in the present study.
Hovedformålet med denne studie er at fremlægge forskningsresultater vedr. følgerne af skifteholdsarbejde for familielivet og det sociale liv for de af arbejdstidsordninger påvirkede mennesker.
The major aim of this study is to present research findings on the consequences of shift work for the family and social life of those affected by work time schedules.
Resultaterne er hovedsageligt taget fra en studie af foreliggende forskningslitteratur, der er udgivet i Vesteuropa og Skandinavien siden ca, 1950,
The results are derived primarily from a study of available research literature carried out since about 195o in Western Europe and Scandinavia.
"arbejdsgiver-centrerede" og sådanne, der er "arbejder-centrerede".
The available studies of shift work may be broadly classified into those which are "organization"- or "employer-centred", and those which are "worker-centred".
Først­nævnte er tilbøjelige til at se på skifteholdsarbejde ud fra dettes rela­tion til organisations- eller arbejdsgivermæssige mål.
The former tend to view shift work in terms of its relationship to organization or employer goals.
Rækkevidden af så­danne undersøgelser varierer betydeligt, men fokuserer normalt på forhol­det mellem jobtimer og produktivitet, forsømmelser, gennemtræk og fejl.
The scope of such studies varies considerably, but usually focus on the relationship between job hours and productivity, absenteeism, turnover and errors.
Ulykkernes antal kan eventuelt også tages i betragtning.
Accident rates may also be considered.
Studier vedr, disse faktorer er ret talrige,
Studies of these factors are rather frequent.
"Arbejder-centrerede" studier er mindre talrige, omend antallet af sådan ne studier er steget ret stærkt i de sidste to årtier.
Less frequent are "workercentred" studies, though the number of such studies has increased rather rapidly in the past two decades.
Rækkevidden af dis se studier varierer også betydeligt, men deres primære mål har været skif teholdsarbejdets biomedicinske aspekter.
The comprehensiveness of these studies also varies considerably, but their primary concern has been with the biomedical aspeots of shift work.
Nogle forskere har bevæget sig ud på områderne vedr. indstillinger, familieliv og det sociale liv, men med nogle få undtagelser har sådanne studier dækket disse områder som supplement til andre, ofte mere "objektivt" målbare problemer, f.eks. sygdom, helbred, "organisationsmæssige" problemer (forsømmelser, produktivitet o.s.v.), søvn, stress.
Some researchers have ventured into the areas of attitudes, family and social life but, with few important exceptions, the studies have dealt with these areas as subsidiary to other, often more "objectively" measurable problems, e.g. illness, health, "organizational" concerns (absenteeism, productivity etc.), sleep, "stress".
Det er især resultaterne af disse "arbejdercentrerede" studier, der danner grundlaget for nærværende undersøgelse.
It is mainly results from these "workercentred" studies which form the basis for the present study.
Som det vil ses i det følgende, er isolationen af familien og sociale følger af andre af skifteholdsarbejdets følger (f.eks. helbred, arbejdsrytmer) i sig selv problematisk på grund af disse følgers indbyrdes forbindelse.
As will be seen in t he following, the isolation of family and social consequences from other consequences of shift work (e.g. for health, work rhythms), is in itself proble­matic, because of the interrelation of consequences.
Studier, der sigter på at undersøge disse indbyrdes forbindelser er dog
Studies aimed at examining these interrelations are, however,
11 Ί yderst sjældne og det samme gælder studier, der bygger på en mere f fuldstændig ramme og som omfatter (både) personlige og miljømæssige fak torer.
21 extremely rare , as, too, are studies building upon a more total framework encompassing (both) personal and environmental factors.
Skifteholdsarbejde og helbredet
Shift work and health
Emnet, skifteholdsarbejde og helbredet, danner ikke det centrale punkt i denne rapport.
The subject of shift work and health is not a central topic in this report.
Når vi ikke desto mindre vælger at henvise til nogle aspekter af helbred og skifteholdsarbejde, hænger det sammen med en er kendelse af betydningen heraf i forbindelse med det sociale liv og fa milielivet.
When we nevertheless choose to mention some aspects of health and shift work it is from a recognition of its importance in association with social and family life.
Evolutionen har forsynet mennesket med en cirkadisk tidsstruktur, hoved sageligt styret af forskellige "synkronisatorer", der kan være sociale,
Evolution has provided man with a circadian temporal structure that is largely determined by various "synchronizers" which can be social, e.g., the activity patterns of the society in which one lives, cognitive, e.g., awareness of clock time, or perceptual, e.g. detection-of the day/night alternation in the ambient level of light.
Undersøger man mennesket som et biologisk væsen, viser det sig, at vis se funktioner følger den cirkadiske rytme, såsom kropstemperatur, blodtryk og cirkulation, åndedræt, leverens funktion og mavesekretionen.
When studying man as a biological being, certain functions will be found to follow the circadian rhythm, for example, body temperature, blood pressure and circulation, breathing, the functioning of the liver and secretions of the stomach» A general characteristic of these functions is that human activity is typically ergotropic (energy consuming) during the daytime and trophotropic (energy conserving) at night (Menzel. 1962).
Det menneskelige biologiske systems interne rytme kan imidlertid ændres, og systemets forskellige funktioner kan eventuelt afpasse sig efter ryt miske ændringer i varierende udstrækning.
11 ) An example of a study with a broader frame of referere·is that of Mott et al. (1965) who use a field theory approach, with special emphasis on the roles of shiftworkers.
På den anden side er det blevet understreget (Rutenfranz, 1974), at sociale faktorer (inklusive fa milielivet), der bestemmer folks rytmiske funktioner, ikke kan tilpasses skifteholdsarbejde rent biologisk.
22 system may adapt to rhythmic changes at different rates. On the other hand, it has been stressed (Rutenfranz, 1974) that social factors (including family life), which determine peoples' rhythmic functions, do not allow of any biological adaptation to shift work.
Følgelig kan der ske justeringer i de biologiske funktioners observerede rytmetik, der f.eks, skyldes skift mønstre; men de mere regulære kropsrytmer gør sig normalt gældende, når der er mulighed herfor, d.v.s. når skifteholdsarbejderen skifter til dagarbejde.
Consequently, adjustment may occur in the observed rhythmicity of biological functions due, for example, to shift work patterns, but the more regular bodily rhythms will normally assert themselves when the possibility arises, e.g., when the shift worker changes to normal day work.
Læger, der tager sig af skifteholdsarbejdere, etablerer som regel to hovedkilder m.h.t. helbredsrisikoen, nemlig forstyrrelser i søvnmønstrene og variationer i spisevanerne - to kilder, der også kan have dybtgående indflydelse på familielivet og det sociale liv.
Two main sources of health risk commonly identified by physicians in charge of shift workers are disruption of sleeping patterns and variations in eating habits - two sources which can also have profound influence on family and social life.
Helbredsrisikoen kan desuden forværres på grund af familierelationer og levevilkår.
Further, the health risks may be aggravated by family relationships and living conditions.
Bortset fra disse søvnvanskeligheder koncentrerer arbejdernes egne klager sig hovedsageligt omkring nervøse og psykologiske besværlig heder og forstyrrelser i fordøjelseskanalen.
Apart from difficulties with sleep, the complaints of the workers themselves centre mainly on nervous and psycholo gical troubles and disturbances of the alimentary tract.
Følgende tabel fra Andersens (1970) studie vedr. 3-skiftarbejdere i Danmark antyder til en vis grad disse problemers omfang.
The following table from Andersen's (l97o) study of 3-shift workers in Denmark gives some indication of the extent of these problems.
Tabel 1.1, Hovedresultaterne af en studie vedr, arbejdere i 3-skift (Andersen, 1970)
Main results of a study of workers on 3-shift (Andersen, 197o)
Kilde: Kamper-Jørgensen, 1974,
Source: Kamper-Jørgensen, 1974
Andre faktorer, der nævnes, omfatter træthed på grund af rejsen mellem hjem og arbejdsplads, dårlige boligforhold (specielt m.h.t, støjisolation) og mangelen på faciliteter for at få et varmt måltid under natskiftene.
Other factors mentioned include fatigue from travelling between home and work, poor housing conditions (especially in respect of noise insulation), and the lack of facilities for obtaining warm meals during night shifts.
Der er udført flere undersøgelser af de med skifteholdsarbejde forbundne sygdomsmønstre, Aanonsen (1959), Thiis-Evensen (1958, 1969) samt Wyatt og Marriot (1953) har antydet, at mens mave- og tarmdisfunktioner dominerer blandt skifteholdsarbejdere, lader hyppigheden af kardiovaskuløse sygdomme og nervøse symptomer ikke til at være højere her end i befolkningen som helhed.
Several investigations have been made of disease patterns associated with shift work. Aanonsen (1959), Thiis-Evensen (1958,1969) and Wyatt and Marriot (1953) have indicated that whereas gastric and intestinal dysfunctions predominate among shift workers, the frequency of cardiovascular disease and nervous symptoms does not seem to be higher than in the wider population.
Langsigtede studier, der er et forsømt forskningsområde, kan eventuelt give andre resultater, Aanonsens(1964) forsøg på at vurdere mulige langsigtede virkninger gennem en inklusion i sin under søgelse af folk, der har forladt skifteholdsarbejde, antyder, at række vidden af denne gruppes funktionelle sygdomme er stor.
However, long-term studies, which are a neglected research area, might show otherwise. Aanonsen's (1964) attempt to estimate possible long-term effects by including people who had left shift work in his survey, indicates that this group had a high incidence of disorders;
Hyppigheden af observerede funktionelle sygdomme, udtrykt som procenten af antal arbejdere i kategorierne (Aanonsen, 1964)
Frequency of observed disorders, expressed as the percentage of the number of workers in the categories,(Aanonsen, 1964).
Arbejderkategori
Category of workers
Sygdommens art
Nature of disorder
Dagarbejde Skifteholdsar- Dagarbejde bejde (tidl.skifteholdsarb.)
Day Shift Day work work work (previous shift work)
Peptiske symptomer uden demonbare peptiske sår og andre fordøjelsessygdomme
Peptic symptoms without demonstrable peptic ulcer and other digestive disease
Symptomatologien fokuserer hovedsageligt på mave- og tarmkanalen, og det er velkendt, at psykosomatiske faktorer er vigtige determinanter i denne henseende.
The symptomatology is mainly focused on the gastrointestinal tract, and it is well known that psychosomatic factors are important determinants in this respect.
Man kommer f.eks. ofte ud for vanskeligheder med den kliniske diagnose af mavesår.
For instance, difficulties are often encountered in the clinical diagnosis of ulcers.
Bortset fra de vigtigste sygdomme og disfunktioner er fordøjelses- og søvnforstyrrelser de mest almindelige lidelser, der er observeret blandt skifteholdsarbe jdere,
Apart from the main diseases and dysfunctions, disorders of digestion and sleep are the most common complaints observed among shift workers.
Fordøjelsessygdommenes hyppighed lader een formode, at spisevanerne kan være en vigtig faktor.
The frequency of digestive disorders suggests that eating habits may be an important factor.
Debry og Bleyer (1972) viste, at skifteholdsarbejde ikke påvirker kalorieindtagelsen, men ændrer dennes fordeling i løbet af døgnet.
Debry and Bleyer (1972) showed that shift work does not affect the caloric intake, but does alter its distribution over the 24-hour period.
De understreger, at de sociale betingelser for at spise under skif tene ikke er fordelagtige for fordøjelsen, og at skifteholdsarbejdernes forstyrrede sociale liv (og familieliv) er tilbøjeligt til at føre til større alkoholforbrug.
They point out that the social conditions for eating during shifts are not conducive to digestion, and that the disrupted social (and family) life of shift workers tends to encourage an increase in tie consumption of alcohol.
En anden studie viser, at natarbejdere har tendens til at forøge deres indtagelsen af kaffe og tobak for at holde sig mere vågne under skiftet (Metz, I960).
Another study shows that night workers tend to increase their intake of coffee and tobacco in order to increase their wakefulness during the shift (Metz, i960).
Søvn er et større problem i skifteholdsarbejderes liv, specielt dersom de arbejder om natten. Disse abnorme tider forhindrer dem for det første i at sove til normal tid.
Sleep is a major concern in the life of shift workers, particularly if they work at night.
Deres søvn må for det andet finde sted på en (varmere) tid om dagen, når deres omgivelser er afpasset efter at være vågne.
Second, their sleep has to take place at a (warmer) time of day when the environment around them is geared toward the awakened state.
Længden og kvaliteten af deres søvn er for det tredie gennemsnit ligt ringere end for andre.
Thirdly, the length and quality of their sleep is, on average, lower than for others.
Natarbejde og søvn om dagen påvirker for det fjerde en af de mest indlysende cirkadiske rytmer.
Fourthly, night work and day sleep affect one of the most apparent circadian rhythms.
Ud fra et medicinsk synspunkt betragtes de fysiologiske problemer i for bindelse med skifteholdsarbejde som de vigtigste.
From the medical point of view, the physiological problems of shift work are considered the most important.
Skifteholdsarbejderne selv indtager dog ofte et andet synspunkt; for dem er de alvorligste problemer de psykologiske så som rækkevidden, i hvilken skifteholdsar bejdet forstyrrer deres families rutine eller hæmmer deres sociale liv.
However, the shift workers themselves have frequently a different view; for them, the most serious problems are the psychosocial, such as the extent to which shift work disrupts their family routine or inhibits their social life.
Eet resultat af disse afvigende anskuelser er, at skiftsystemer, der er tilrettelagt til at reducere fysiologiske problemer mindst muligt, eventuelt kan være uacceptable for skifteholdsarbejderne på grund af deres implikationer for det sociale liv og familielivet.
One result of these divergent views is that systems of shift work which are planned to minimize physiological problems may be unacceptable to shift workers because of their implications for social and family life.
Følgernes indbyrdes forhold
Interrelationship of consequences
I anerkendelse af, at skifteholdsarbejdets virkninger er gennemgribende blev det besluttet at konstruere en analyseramme for undersøgelsen af skifteholdsarbejdets konsekvenser for det sociale liv og familielivet blandt folk, der arbejder i skift.
Recognizing that the effects of shift work are pervasive, it was decided to construct a framework of analysis for the study of the consequences of shift work on the social and family life of those working shifts.
Den til denne studie vedtagne ram­me anser skifteholdsarbejdets forskellige konsekvenser for at være ind byrdes forbundne,Det betyder f,eks,, at de fysiske og psykologiske symptomer for dårlig tilpasning til skifteholdsarbejde eventuelt (dog ikke nødvendigvis) er associeret med problemer i familielivet eller vanskeligheder med udførelsen af sociale eller arbejdsmæssige roller eller omvendt.
The framework adopted in this study envisages the various consequences of shift work as interrelated. This implies, for example, that physical and psychological symptoms of maladjustment to shift work may (though not necessarily) be associated with problems in family life or difficulties in the performance of social or work roles - or vise versa.
På nærværende stadium er denne ramme dog ikke en kausalmodel: den står ikke for en særlig følge eller retning for de indbyrdes forhold.
The framework is not, however, at this stage, a causal model : it does not postulate a particular sequence or direction of relationships.