natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den næste branche, der prægede teknologidebatten, var bryggeribranchen, hvor de københavnske bryggeriarbejdere var truede af såvel ny teknologi som ledelsens planer om udflytning af produktion til provinsen.
The next industry to have an effect on the technology debate was the brewing industry, when Copenhagen brewery workers were threatened by both new technology and management's plans to move production to the provinces.
I 1980 fik de københavnske bryggeriarbejdere undertegnet en såkaldt Rammeaftale med De forenede Bryggerier, som ud over investerings- og produktionsgarantier giver tryghed i ansættelsen (dvs. ingen afskedigelser) og en beskæftigelsesgaranti for en del af arbejdsstyrken indtil 1985,
In 1980, the Copenhagen brewery workers succeeded in pushing through a socalled framework agreement with De forenede Bryggerier (United Breweries), which provides, apart from investment and production guarantees, job security (ie no dismissals) and a guarantee of employment for part of the work force until 1985.
Udbredelsen af bl.a. elektroniske tekstbehandlingssystemer fik imidlertid HK til at presse stærkt på for indgåelsen af teknologiaftaler i såvel privat som offentligt regie.
the HK to press hard for the conclusion of technology agreements in both private and public administration.
Det lykkedes således for lokale HK-klubber at indgå to bemærkelsesværdige aftaler i henholdsvis en privat producerende virksom hed (A/S Haustrups Fabrikker, 1979) og i en kommunal forvaltning (Farum Kommune, 1980).
For example, local HK unions succeeded in obtaining two remarkable agreements, one in a private manufacturing firm (A/S Haustrups Fabrikker, 1979) and one in municipal administration (Municipality of Farum, 198O).
Aftalerne indeholder relativt vidtgående bestemmelser om tryghed, information og ressourcer i form af medarbejderrepræsentanter med fagretslig status som tillidsmænd.
The agreements contain quite far-reaching pro visions on job security, information and resources in the form of employee representatives with the status of shop stewards under labour legislation.
Farumaftalen indeholder desuden bestemmelser om, at uenigheder mellem ledelse og medarbejderrepræsentanter får opsættende virkning på beslutningerne, selv om ledelsen (kommunalbestyrelsen) suverænt kan træffe beslutning i den sidste ende.
The Farum agreement also includes provisions stipulating that disagreements between management and employee representatives have the effect of suspending decisions, although management (the local council) has ultimate sovereign powers to take decisions.
For begge aftaler gælder, at uenigheder i fortolkning af aftalerne skal afgøres ad fagretslig vej.
Under both agreements, disputes in the interpretation of the agreements must be decided under labour legislation. lation.
Indgåelsen af disse to aftaler gav anledning til en skarp re aktion fra arbejdsgiverorganisationernes side.
The conclusion of these two agreements gave rise to sharp reaction from the employers' organizations.
Dansk Arbejds giverforening nægtede således at acceptere Haustrup-aftalen med henvisning til, at aftalen stred mod foreningens interne love og antastede ledelsesretten.
For example, the Danish Employers' Association refused to accept the Haustrup agreement, pointing out that the agreement was contrary to the association's internal laws and impinged on the rights of management.
Farumaftalen forblev derimod nogenlunde intakt og fungerede som forbillede for mange senere teknologiaftaleudkast.
The Farum agreement, on the other hand, remained more or less intact, and served as a model for many subsequent draft technology agreements.
I 1980 kulminerede debatten om teknologiaftaler i fagbevægelsen, hvilket bl.a. kan følges i de mange debatoplæg fra fagforbundene.
In 1980, the debate on technology agreements reached its peak in the trade union movement. This may be seen, for example, in the many discussion documents produced by the trade unions.
I det største fagforbunds - Specialarbejderforbundets - pjece: "Teknologiens udfordringer til fagbevægelsen" opstilles nogle generelle krav til en kommende teknologiaftale: le:
The brochure published by the largest trade union - Specialarbejderforbundet (Union of Semiskilled Workers) - "Technology's challenge to the trade union movement", sets out some general requirements for any future technology agreements: a.
- Informationspligt, hvor det påhviler arbejdsgiverne at komme med et forhandlingsoplæg, før et projekt igangsættes, og
Duty to agree. The argument here is that influence should be exer cised through negotiations and agreements, recognizing that "the common interest does not dominate in the field of technology".
- Fortolkningsret.
Right to interpretation.
Her refereres til svensk lovgivning (Medbestemmelsesloven), hvor arbejdstagernes fortolkning gælder, indtil tvisten er endelig afprøvet.
This refers to Swedish legislation (Partici pation Act) under which the employees' interpretation is applicable until the dispute is finally tested.
(Klager har udsættende virkning).
(Complaints have a suspensive effect.) d.
Endelig ønskes flere ressourcer til til lidsmænd og klub for at stå stærkere i en forhandling over for ledelsen.
Finally, more resources are demanded for shop stewards and local unions so that they have a stronger position in negotiations with management.
Det drejer sig om uddannelse, adgang til ekspertbistand m.m., og der lægges stor vægt på løbende faglige diskussioner i basis.
This relates to training, access to expert assistance, etc, and great emphasis is placed on basic day-today technical discussion.
Dansk Metalarbejderforbund udsendte et "Notat om teknologiog dataproblemer" på samme tid.
Dansk Metalarbejderforbund (the Danish Metalworkers' Union) published at the same time a "Note on technology and data problems".
Her lægges der mere vægt på at styrke Samarbejdsaftalen, "forudsat at man indbyggede mere forhandlingsmæssig styrke og tillagde udvalget større faglig kompetence".
This gives more emphasis to strengthening the cooperation agreement, "provided more negotiating strength is incorporated in it and greater technical responsibility accrues to the committee".
På kortere sig anbefales en tillægsaftale til samarbej dsaftalen.
In the short term, a supplementary agreement to the cooperation agreement is recommended.
I Dansk Arbejdsgiverforening så man sig nødsaget til at gå ind i en drøftelse med LO på baggrund af den meget udbredte debat i fagbevægelsen.
The Danish Employers' Association saw itself as forced to enter into dis cussions with the LO because of the very widespread debate within the trade union movement.
DA satsede meget på at holde lokalaftalerne tilbage, indtil man fik en generel aftale.
It was very anxious to hold back local agreements until a general agreement was secured.
Desuden ønskede DA at bevare samarbejdssystemet, som man anså for fleksibelt i forhold til virksomhedernes forskelligartede teknologiske situation.
The DA also wished to preserve the system of co-operation, which was considered to be flexible in its adaptability to differing technological situations in individual firms.
En aftale i overenskomstsystemet med faglig voldgift ville kræve så præcise formuleringer og regler, at det ville binde virksomhedernes handlemuligheder.
An agreement within the collective agreement system providing for industrial arbitration would call for such precise formulations and regulations that it would fetter the freedom of firms for taking action.
Ved at gå ud fra samarbejdsaftalen kunne arbejdsgiverne desuden bedre sikre sig mod det angreb på ledelsesretten, som lå i en væsentlig del af debatten.
By taking the cooperation agreement as a starting point, however, there was more scope for employers to protect themselves against an onslaught on their right to manage, which was an essential part of the debate.
Umiddelbart efter indgåelsen af LO/DA-aftalen fulgte en række tilsvarende aftaler på bank- og sparekasseområdet samt inden for staten.
number of similar agreements within the banking and savings-bank field and government.
Senere er endnu flere områder af arbejdsmarkedet blevet dækket af tillægsaftaler til gældende samarbejdsaftaler.
Since then, more areas of the labour market have been covered by agreements supplementary to the relevant cooperation agreements.
Efter indgåelsen af disse tillægsaftaler er der ikke blevet indgået lokale teknologiaftaler nogen steder, som er kom met til offentlighedens kendskab.
As far as is officially known, no local technology agreements have been entered into since the conclusion of these supplementary agreements.
Skal man forsøge at vurdere, hvorfor dette ikke er sket, må følgende forhold fremdrages:
In attempting to establish why this is so, we must stress the following circumstances: cumstances: a.
- Arbejdsgiverforeningerne, herunder især den toneangivende Dansk Arbejdsgiverforening, har modsat sig indgåelsen af lo kalaftaler, som overskred de gældende samarbejdsregler og har henstillet til medlemsvirksomhederne at give Tillægsaftalen en chance.
The employers' associations, and particularly the trend-setting Danish Employers' Association, have opposed the conclusion of local agreements that overstep the relevant regulations on co-operation, and they have appealed to member firms to give the supplementary agreement a chance.
Bl.a. derfor findes der meget få virksomheder, som har benyttet sig af muligheden for at nedsætte et partssammensat teknologiudvalg.
This is one reason why very few firms have made use of the opportunity to set up a technology committee involving the various parties.
Derved mistes øjensynligt en væsentlig drivkraft i teknologidebatten, når man kommer ned i den enkelte virksomhed: Mandskabsreduktioner som følge af ny teknologi foretrækkes frem for mandskabsreduktioner som følge af stagnation i forhold til konkurrerende virksom heder .
The Union of Semiskilled Workers, in a brochure entitled "Participation in employment, 1983", submits that the technology agreement "must be changed so that it is no longer a supplementary agreement to the cooperation agree ment but an independent agreement treated on an equal footing with tradi-
Det er imidlertid for tidligt at sige, med hvilken styrke og prioritet kravet fremføres i de kommende forhandlinger om revision af teknologiaftalerne i 1984.
It is too early, however, to deter mine the degree of force and priority that will be given to this demand in the coming negotiations on the revision of technology agreements in 198^.
Udvalgte aftaler
Selected agreements
For at få et overblik over, hvor vidtgående de danske teknologiaftaler er, har vi valgt at gennemgå de aftaler, der har været i funktion i casene og den mest vidtgående aftale.
To give an idea of the extent to which Danish technology agreements are comprehensive, we have chosen to examine the agreements applicable to the case studies and the most far-reaching of them.
Gennem gangen af aftalerne baserer sig primært på at klassificere den grad af indflydelse, arbejdstagerne-har fået gennem aftalerne.
Examination of the agree ments is based primarily on a classification of the degree of influence they have secured for employees.
Indflydelsesbegrebet kan illustreres ved følgende tabel:
The influence concept can be illustrated by the following table:
Indflydelsesprocessen
Process of influence
IndflydeIses-resultatet (de-facto)
Form of influence (de jure)
IndflydeIsesformen (de jure)
Result of influence (de facto)
Veto-ret
Right to veto
Forhandler
Negotiator
Medbestemmelse
Participation
Forhandlingsret
Right to negotiate
Høringsret
Right to be heard
Høres
Hearing
Medindflydelse
Joint influence
Informationsret
Right to be informed
(Frit efter Britt Mari Blegvad, 1981)
(Adapted from Britt Mari Blegvad, I98I)
De forskellige aftaler benytter sig af forskellig terminologi til at beskrive den aftalte indflydelse.
10 to employees or their representatives.
De brede bestemmelser om medindflydelse og medbestemmelse søger vi således at omsætte til indflydelsesformen - dvs., den ret (de jure) arbejdstagerne har ifølge aftalerne til at øve indflydelse.
Such provisions may often be of more importance as regards influence than the provisions governing the form of influence itself since the employees are generally less well-informed than the management group.
I den af sluttende konklusion vender vi tilbage til spørgsmålet om den faktisk opnåelse af indflydelse som et resultat af indflydelsesprocessen.
Finally, the provisions governing disputes in interpretation and contravention of the agreement are vitally important to the usefulness of the agreements.
Udover specifikation af indflydelse og informationsform kan aftalerne indeholde bestemmelser om selve udformningen af ar be jdssystemerne, arbejdets konsekvenser og jobsikkerhed. Disse bestemmelser kan også regulere indflydelsen og dermed støtte de ansatte i visse minimumskrav.
As already mentioned, this technology agreement is a supplementary agree ment to the current cooperation agreement between the Federation of Danish Trade Unions and the Danish Employers' Association, and follows the same principles as that agreement.
En tredie type bestemmelser omfatter omfanget og arten af de ressourcer i form af informationer, tid, uddannelse etc., de ansatte eller deres repræsentanter forsynes med. Sådanne be stemmelser kan ofte være mere betydningsfulde for indflydelsen end bestemmelserne om selve indflydelsesformen på grund af de ansattes generelt lavere kundskabsniveau i forhold til ledelsesgruppen.
The agreement refers to the possibility of setting up a joint technology committee between the parties, and defines some of the committee's duties as well as its rights and obligations.
Endelig er det af helt afgørende betydning for af talernes brugbarhed, hvilke bestemmelser der er i tilfælde af uenigheder i fortolkningen og vedrørende misligholdelse af af talen.
The committee "has the duty of dis cussing the technical, financial, staff and environmental consequences arising from changes in existing technology or from the introduction of new technology" (Article 5i para 1).
k O / Ç A ^ af Ë Ë Î Ê D - Î B a i H B Ë Ë Î £§!§ Dl
A right to be heard is given in these fields, following which the management has sovereign powers in taking a decision.
Denne teknologiaftale er som før nævnt en tillægsaftale til den gældende samarbejdsaftale mellem Landsorganisationen og Dansk Arbejdsgiverforening og følger de samme principper som denne.
The committee is, however, "co-determinant in regard to the establishment of principles for training and retraining" and "in the establishment of principles for the firm's internal collection, storage and use of personal data".
Aftalen omtaler muligheden af at nedsætte et partssammensat teknologiudvalg og præciserer nogle af udvalgets opgaver samt dets rettigheder og pligter.
It is debatable whether the LO/DA agreement is any more far-reaching than the cooperation agreement, since this also grants participation in the matter of "principles for the arrangement of local working safety and welfare conditions" (Section 3, point 3).
Udvalget "har til opgave at drøfte de tekniske, økonomiske, personalemæssige og miljømæssige konsekvenser, som ændringer i bestående teknik eller indførelse af ny teknik medfører" (§ 5, stk. 1). Der gives således på
Complaints do not, however, have a suspensive effect, and the complaints procedure is lengthy, since the complaint must go through the works council and a cooperation tribunal established between the organizations before a decision can be arrived at by a special tribunal.
disse områder en høringsret, hvorefter ledelsen suverænt træffer beslutningen.
Under this interpretation, the right to negotiate and the right to be heard have a very limited range, and there remains only the duty of management to inform.
Udvalget er dog "medbestemmende med hensyn til fastlæggelse af principper for uddannelse og omskoling" samt "ved fastlæggelse af principper for virksomhedens interne indsamling, op bevaring og brug af persondata".
The LO/DA agreement also contains declarations of intent on job security by means of transfers within the firm, as well as certain regulations on 2-week courses when moving to a job in another firm.
Medbestemmelse betyder her, at begge parter skal tilstræbe enighed, og såfremt enighed ikke nås, træffer ledelsen suverænt sin afgørelse.
There are no provi sions on the training of employee representatives, but outside experts may be called in if both parties agree to this.
Det kan diskuteres, om LO/DA-aftalen overhovedet er mere vidt gående end samarbejdsaftalen, idet denne også giver medbestemmelse i spørgsmålet om "principper for tilrettelæggelsen af de lokale arbejds-, sikkerheds- og velfærdsforhold". (Afsnit 3, pkt. 3).
The agreement on EDP technology in the banking sector between Danske Bankers Förhandlingsorganisation (the Danish Banks' Negotiating Organization) and Danske Bankfunktionaerers Landsforening (the National Union of Bank Em ployees), revised in 1983, corresponds in general to the LO/DA agreement.
LO/DA-aftalen indeholder dog mulighed for idømmelse af bod, såfremt en af parterne misligholder aftalen.
Questions of technology are here referred to the works council, whose "duty it is to discuss the technical, financial and staff consequences" (Article 2).
Klager har dog ingen opsættende virkning, og klagegangen er lang, idet den både skal igennem samarbejdsudvalg og gennem et mellem organisationerne nedsat samarbejdsnævn, før afgørelsen kan træffes i et særligt nævn.
There is, however, direct reference in the agreement to cooperation and to a works council in which "the aim must be to reach agreement by the discussion of general principles for the arrangements applicable to working conditions, staff conditions, organization and vocational training for em ployees" (Article 7).
Om ledelsens informationspligt siger aftalen: ".. inden den iværksætter ny eller ændrer bestående teknologi, at informere nedsatte udvalg .." (§ 4, stk. 1).
The wording of the duty to inform is to the effect that "it rests with the bank's/firm's management to provide information as early as possible".
Med begrebet "iværksætte" må man gå ud fra, at planlægningen kan være afsluttet, således at valg af teknik ikke nødvendigvis kan påvirkes, men kun må den den indføres på. Fortolket på denne måde har forhandlingsog høringsretten en stærkt begrænset rækkevidde, og kun informationsforpligtelsen for ledelsen står tilbage.
Although this provision is unclear, our joint opinion is that the right to exert influence is a little stronger in the bank agreement than in the LO/DA agreement, and that in relation to new technology it gives a general right to be heard as well as a right to participate in high-level organiza tional and safety arrangements.
Der er ingen bestemmelser om uddannelse af medarbejderrepræsentanter, men eksterne eksperter kan indkaldes, såfremt begge parter er enige om det.
In addition, the bank agreement refers doubtful cases of interpretation of the agreement to negotiation within the organization, and thereafter to the
Den i 1983 reviderede aftale vedrørende EDB-teknologi på bankområdet mellem Danske Bankers Förhandlingsorganisation og Danske Bankfunktionærers Landsforening svarer stort set til LO/DA-aftalen.
12 main collective agreement, which involves submission to a court of arbitration.
Teknologispørgsmålene henvises her til samarbejdsudvalget, som "har til opgave at drøfte de tekniske, økonomiske og personalemæssige konsekvenser" (§ 2).
There are however no provisions specifying that the processing of a complaint shall have a suspensive effect.
Dog henvises der di rekte til aftalen om samarbejde og samarbejdsudvalg, hvor det gælder, "at enighed skal tilstræbes ved behandlingen af gene relle principper for tilrettelæggelse af arbejdsforhold, personaleforhold, organisatoriske forhold og medarbejdernes faglige uddannelse" (§ 7).
The bank agreement gives a declaration of intent that implies a guarantee of supplementary training for employee representatives on the council.
Dette må fortolkes derhen, at der er medbestemmelse i teknologispørgsmål.
Apart from this, there is a job-security agreement which states that dis missals are an exception, but no guarantee is given.
Informationspligten er udformet således, at "det påhviler bankens/virksomhedens ledelse at informere så tidligt som muligt".
Like the above agreements, the technology agreement between Sparekassernes Förhandlingsorganisation (the Savings Banks' Negotiating Organization) and Danske sparekassefunktionaerers Landsforening (the National Union of Danish Savings Bank Employees) is a supplementary agreement to a cooperation agreement.
Selv om dette er en uklar bestemmelse, vil vi samlet vurdere, at retten til indflydelse er lidt stærkere i bankaftalen end i LO/DA-aftalen og giver i forhold til ny teknologi en generel høringsret samt medbestemmelsesret på de overordnede organisatoriske forhold samt sikkerhedsforhold.
In many respects, however, this agreement is more precise than the LO/DA agreement.
Dertil kommer, at bankaftalen henviser tvivlstilfælde omkring fortolkning af aftalen til organisationsforhandlinger og der efter til hovedoverenskomsten, hvilket indebærer forelæggelse for en voldgiftsret.
Employees are given "an opportunity to participate in the organization of work and in the arrangement of their own work situation, and to exert in fluence on decision-making processes" (Article 2, para 2).
Der er dog ingen bestemmelser om, at be handling af klagesagen får opsættende virkning.
In the event of contravention, reference is to the works council and to a special arbitrator, and fines can be imposed.
Bankaftalen giver en hensigtserklæring, der minder lidt om en garanti på spørgsmålet om supplerende uddannelse af medarbejderrepræsentanter i udvalget.
The increased rights given by the savings bank agreement do not lie primarily in the provisions relating to influence but rather in the regulation that employee representatives must sit on steering groups/co-ordination commit tees concerned with the implementation of technological projects.
Derudover er der indgået en tryghedsaftale, der siger, at afskedigelser er en undtagelse, men der gives ingen garantier.
Information must also be given "at such an early date that there are good oppor tunities for thorough discussion and investigation, so that employees' points of view can be examined and so form part of the basis on which management reaches its final decision" (Article k, para k).
Teknologiaftalen mellem Sparekassernes Förhandlingsorganisation og Danske sparekassefunktionærers Landsforening er som de
It must be assumed therefore that the right to be heard is genuine, since employee representatives have in principle an opportunity to influence the planning process.
Medarbejderrepræsentanterne er desuden sikret uddannelse, her under eventuelt også i "elementer vedrørende de menneskelige faktorer (§2, stk. 1).
Employee representatives are also assured of training, including, where necessary, training in "elements relating to human factors" (Article 2, para 1).
Aftalen giver yderligere medarbejderne ret til at kræve interne eksperter indkaldt til belysning af særlige emneområder og ret til at forhandle med ledelsen om indkaldelse af eksterne eksperter.
The agreement further gives employees a right to demand that within-company experts be called upon to clarify special subject areas, and a right to negotiate with the management on calling in outside experts.
For så vidt angår tryghed i ansættelsen, giver af talen hensigtserklæringer, men ingen garantier.
As concerns job security, the agreement gives declarations of intent, but no guarantees. tees.
De oven for gennemgåede aftaler er de, der har været gældende i de fire følgende cases.
The agreements examined above are those which have been applicable in the four cases that follow.
Generelt kan man konkludere, at af talernes ordlyd er ganske vage og ikke på nogen måde tilsidesætter ledelsesretten.
In general, it may be concluded that the wording of the agreements is quite vague, and in no way overrides the right to manage.