natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• for det tredje, at folk i bestræbelserne for at forbedre forholdene samler sig i grupper, enten eksisterende eller nydannede grupper, og at mange af disse grupper antager en næsten permanent eller næsten formel karakter alt efter lokale og nationale traditioner, f.eks. forældresammen­ slutningerne i Grækenland, værestederne i Portugal og lokalsamfundsprojekterne i Det Forenede Kongerige og Irland.
• thirdly, that the effort to improve things brings people together in groups ­ either existing groups or newly­formed ones, and that many of these groups take on a quasi­permanent and quasi­formal formation, according to local and national traditions, for example parents' associations in Greece, social clubs in Portugal, community projects in the United Kingdom and Ireland.
■ Betydningen af initiativer i lokalsamfundene
Contribution of local community action
Instituttets projekt om lokalsamfundsinitiativer, der blev udført i perioden 1987­1992, viste, at borgernes medindflydelse i praksis udøves i lokalsamfundene, dvs. de mange små selvstændige grupper og netværker, der i større eller mindre grad Findes alle steder.
The Foundation's Citizen Action research, which took place between 1987 and 1992, showed that citizen participation in practice takes place largely through the local community sector ­ the range of small autonomous groups and networks which can be found to one degree or another in every locality.
Deres aktiviteter danner for mange menneskers vedkommende en nødvendig bro mellem hjemmets private omgivelser og en eller anden form for offentlig tilværelse.
Their activities are, for many individuals, a necessary stepping stone between the privacy of the household and access to some form of public life.
Initiativer i lokalsamfundene kan udgøre et betydeligt samfundsøkonomisk bidrag, ikke blot gennem en vis jobskabelse, men også gennem udgiftsbesparelser og den direkte produktivitet ved gensidig hjælp.
Local community action can make an important economic contribution not only through a certain amount of job creation but also through cost­saving and the direct productivity of mutual aid.
Kendskabet til betydningen af denne 'lokale faktor' i økonomi­, social­ og arbejdsmarkedspolitik er blevet større.
Awareness of the importance of this 'local factor' in economic and social policy has been increasing.
Omfanget af beboernes og borgernes medbestemmelse og medindflydelse for at opnå målsætningerne i EU­programmer og EU­initiativer fremgår nu tydeligere i forskellige EU­dokumenter, f.eks. hvidbogen om social­ og arbejdsmarkedspolitik, hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, rapporten fra Vismandsudvalget og de nyeste meddelelser om social beskyttelse og om fremme af foreninger og fonde i Europa.
The involvement and participation of residents and citizens in achieving the objectives of EU programmes and initiatives has become more evident in EU documents from the White Papers on Social Policy and on Growth, Competitiveness and Employment, through the Report of the Comité des Sages and the recent Communications on Social Protection and on the Role of Voluntary Organizations and Foundations.
Lokalsamfundene yder bl.a. et vigtigt bidrag ved at medvirke til at øge folks beskæftigelsesevne. Det kan opsummeres i fem funktioner:
Amongst other roles, the community sector has an important contribution to make in increasing people's employability.
Det blev i undersøgelsen konkluderet, at initiativerne i lokalsamfundene var af universel betydning.
The research concluded that local community action was of universal importance.
Men initiativerne er ofte spredte.
But activity is often very patchy.
Hvorvidt der i denne sektor er en sammenhæng, en kollektiv offentlig stemme og en fremdrift i udviklingen afhænger af, hvor stærk selvbevidstheden er, og kan i afgørende grad påvirkes af, om der findes lokale paraplygrupper og projekter, der målbevidst hjælper med at udvikle og koordinere denne sektor.
Whether the sector has any coherence, collective public voice and momentum of development depends on its degree of self­consciousness and may be critically affected by whether there are local umbrella groups or projects which purposefully help to develop and co­ordinate the sector.
På grund af manglende anerkendelse og støtte udnyttes potentialet i mange områder dog langtfra fuldt ud.
However, it is functioning well below its potential in most localities, because of lack of recognition and support.
Det vigtige ved under­ søgelsesresultaterne er, at det klart kom frem, at politiske beslutningstagere og projektdesignere skal fokusere mere på visse lokale realiteter:
The significance of these findings is that it became clear that policy makers and project designers need to focus more on certain local realities:
anerkendelse af, at lokalområdet er det primære sted at gennemføre den
required in the running of small businesses).
• der kunne være en særlig politik for udvikling af lokalsamfundene
• social policy could be more explicit in recognizing the locality as the primary setting for implementation;
5. fremme af gensidige hjælpeordninger, så folk får mere tid til at søge og påtage sig arbejde, f.eks. småbørnsmødre og pårørende til plejekrævende ældre slægtninge.
• there could be specific policies for developing the local community sector;
■ En strategi for lokal medindflydelse
A strategy for local participation
• projekter med det formål at maksimere borgernes medbestemmelse bør udføres inden for fastere rammer for planlægning og evaluering; medbestemmelse bør først og fremmest defineres som beboernes medindflydelse i lokalsamfundene, dvs. deres egne foreninger, og dernæst som beboernes repræsentation i den officielle beslutningstagningsproces
• projects which aim to maximize citizen participation should adopt a firmer framework for planning and evaluation: participation should be defined firstly as inhabitants' participation in the local community sector, i.e. their own associations, and secondly as represent­ation in official decision­making;
I debatoplægget omtales forholdet mellem aktivt medborgerskab i almindelig forstand og lokalsamfundenes inddragelse i officielle initiativer såsom genopbygningsprojekter.
The paper shows the relationship between active citizenship in a general sense and community involvement in official initiatives such as regeneration programmes.
Det påvises, at alle grene i social­ og arbejds­markedspolitik ville drage fordel af, at man blev sig mere bevidst om og støttede lokalsamfundsgrupperne.
It is shown that all branches of social policy have something to gain from becoming more aware of, and supportive towards, local community organizations.
De findes overalt, men ofte kun i begrænset størrelse, fordi politikerne i lang tid har forsømt dem, og fordi offentligheden ikke er vidende om den betydning, de kollektivt kan have.
These are endemic everywhere but often at a low level of development owing to long neglect in policy and a general lack of public awareness of their collective significance.
• foranstaltninger til at skabe flere arbejdspladser kan suppleres med foranstaltninger til at gøre det lettere at gå fra frivilligt arbejde til lønarbejde og muliggøre kombinationer af lønnet og ulønnet arbejde
• measures to increase job creation could be supplemented by measures to facilitate transitions from voluntary activity to paid work and combinations of paid and unpaid work;
• uddannelsesbegrebet bør udvides til også at omfatte jobaktivering og forøgelse af beskæftigelsesevnen gennem opbygning af selvtillid og færdigheder gennem medvirken i lokalsamfundsaktiviteter.
• the concept of training should be widened to include job­readiness and improved employability through building confidence and skills through participation in local community activity.
Samtidig forsøger man i officielle initiativer såsom lokale udviklingsprojekter at sikre sig, at repræsentanter fra lokalsamfundene drages ind i planerne om forbedringer, men ofte er der alligevel uklarhed om, hvordan denne målsætning kan opfyldes.
Making community sector development a social policy goal reveals a need and an opportunity to look at social policy in a new light.
Mens kun et mindretal af de lokale beboere kan blive direkte involveret i sådanne initiativer, er nøglen til et vellykket resultat, at der er et strategisk syn på lokalsamfundsgrupper og frivillige organi­sationer.
Therefore this paper ends not with a full stop but with the opening out of new horizons and the realization of what more wc need to know, namely:
Ved at forøge deres kapacitet, både individuelt og gennem netværker, kan disse organisationer skabe muligheder for medind­flydelse på mange forskellige niveauer.
At the same time, official initiatives such as local development programmes seek to enlist the participation of representatives of the local community in plans for improvement and yet are often unclear as to how to achieve this objective.
Bliver lokalsamfundene stærkere, kan deres repræsentation i offentlige projekter knyttes til mange flere forskellige emneorienterede aktiviteter af interesse for lokalbefolkningen som helhed.
Whilst only a small number of local residents can become directly involved in such initiatives, the key to success is to take a strategic view of the sector of local community groups and volun­tary organizations.
At gøre udviklingen af lokalsamfundene til en målsætning i social­ og arbejdsmarkedspolitik afslører, at der er brug for og lejlighed til at se på social­ og arbejdsmarkedspolitik i et nyt lys.
By building up their capacity both individually and through networks, these organizations can provide opportunities for participation at many different levels.
Derfor slutter debatoplægget ikke med et punktum, men med en åbning mod nye horisonter og en erkendelse af, at vi må vide mere, nemlig:
On the basis of a stronger sector, community representation on public programmes can be linked to increased activity on many different issues amongst the local population as a whole.
• i hvor grad lokalsamfundenes medbestemmelse nu er en del af genopbygningspolitikken i EU's og medlemsstaternes forskellige projekter
• how far local community involvement is now part of regeneration policy in the various EU and Member State programmes;
• hvad grundlaget er for anerkendelse af lokalsamfundene i de forskellige medlemsstater
• what basis exists for recognition of the local community sector in the different Member States;
Konklusionen i debatoplægget er, at fremme af lokalsamfundene bør være et standardelement i den fremtidige socioøkonomiske politik. Der gives svar på spørgsmålene om, hvordan dette kan ske, og hvordan det kunne indgå sammen med andre forandringer, der for øjeblikket finder sted i social­ og arbejdsmarkeds­ politikken.
The paper concludes that the fostering of the local community sector should become a standard component in socio­economic policy, and provides pointers to emerging questions about how this could be implemented and the ways in which it would complement other current changes in social policy.
• hvilke modeller for lokal samfundsøkonomi der kan skabes for at tage højde for både lønnet og ulønnet arbejde og forholdet mellem de to.
In particular it highlights propositions that could be
• social­ og arbejdsmarkedspolitikken kunne være tydeligere formuleret med hensyn til
• what models of the local economy could be established to take account of both paid and unpaid work and the relationship between them.
Initiativer i lokalsamfundet og socialpolitik (1993) Kat.nr. SY­78­93­201­DA­C.
Local Community Action and Social Policy (1993) Cat. No. SY-78-93-201-EN-C
Gengivelse er tilladt, undtagen til kommercielle formal, såfremt kilden anføres og er sendes et eksemplar til Instituttet.
Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged and a copy is sent to the Foundation.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve­ og Arbejdsvilkårene Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irland Tlf.:+ 353 1 204 3100
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel: ++353 1 2043100 lax: ++ 353 1 2826456/2824209; E-mail : postmaster@eurofound.ie
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS op *
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS
DET EUROPÆISKE INSTITUT f/7 Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene
*• * * for the Improvement of Living and Working
Arbejdsprogram for 1998
Programme of Work for 1998
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irland Tlf.: (+353) 1 204 3100 Telefax: (+353) 1 282 6456
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland Tel: +3531 204 3100 Fax: +353 1 282 6456
Arbejdsprogram for 1998
Luxembourg: Office for Officiai Publications of the European Communities, 1998
© Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, 1998
© European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, 1998
A rbejdsprogrammet for 1998 blev forelagt for Ekspertudvalget til udtalelse på mødet i dette udvalg den 19. november 1997 på og blev godkendt af Bestyrelsen bestyrelsesmødet den 21. november 1997.
November 1997 and was approved by the Administrative Board at its meeting on 21 November 1997.
Dette dokument er et resume af de projekter, som Instituttet planlægger at udføre i 1998 inden for rammerne af det fireårige løbende arbejdsprogram for 1997-2000, "Udfordringerne I det europæiske samfund".
This document gives a summary of the activities planned by the Foundation in 1998, within the framework of its four-year rolling programme 1997-2000 "Facing up to the challenges of European society".
Forberedelserne til og godkendelsen af Instituttets arbejdsprogram for 1998 faldt sammen med et par større begivenheder i EU, som var særligt betydningsfulde for for bedringen af leve- og arbejdsvilkårene i Europa:
The preparation and the decision on the Foundation's programme of work for 1998 coincided with major developments for the European Union particularly important for the improvement of living and working conditions in Europe:
• de nye bestemmelser om en ny traktat om Den Europæiske Union, der blev vedtaget i Amsterdam den 18. juni 1997
• the new provisions agreed in Amsterdam (18 June 1997) on a new Treaty of the European Union;
• det første topmøde om beskæftigelse, der fandt sted i Luxembourg den 20.-21. november 1997.
• the first European Jobs Summit which took place in Luxembourg (20-21 November 1997).
Vi tror, at disse begivenheder vil øge betydningen af Instituttets arbejde for EU's politiske fremskridt i de kommende år.
We believe that these developments will increase the relevance of the Foundation's work for the future progress of European Union policy.
Forbemærkning
Preface
Udfordringerne i det europæiske samfund -Et arbejdsprogram for 1997-2000 lobaliseringen af markedet, informationssamfundets betydning, demografiske og strukturelle ændringer og den vedvarende høje arbejdsløshed; alle disse faktorer lægger et
Facing up to the challenges of European society - A programme for 1997-2000 lobalisation of the market, the impact of the information society, demographic and structural change and a persistently high level of unemployment; together these
G hidtil uhørt pres på den økonomiske og sociale struktur i Den Europæiske Union.
G factors are placing unprecedented pressure on the economic and social structure of the European Union.
Det er set i denne sammenhæng, at Instituttet har gjort sig tanker om det bidrag, det kan yde til planlægningen og skabelsen af bedre leve­ og arbejdsvilkår ved indgangen til det 21. århundrede.
In this context, the Foundation has examined the contribution it can make to the planning and establishment of better living and working conditions as we move towards the 21st century.
Velfærdsstatens krise kombineret med nødvendigheden af at sikre social solidaritet forbinder de seks store udfordringer, som Instituttet vil prioritere i sit arbejde:
The related critical situation in the welfare state, coupled with the need to ensure social solidarity, link six major challenges to which the Foundation will give priority attention:
□ Bæredygtig udvikling □ Social samhørighed □ Medindflydelse
□ Employment □ Equal opportunities □ Health and well-being
Ü Beskæftigelse Q Ligestilling □ Sundhed og velvære
Ü Sustainable development □ Social cohesion Ü Participation
Instituttet vil gennem sine aktiviteter i de fire år frem til år 2000 tage de seks udfordringer op på en integreret måde, idet der tages hensyn til forholdet og forbindelserne mellem de betydelige ændringsfaktorer, der påvirker kvaliteten af leve­ og arbejdsvilkårene i Europa.
The activities of the Foundation over the four years to the year 2000 will address the six challenges in an integrated way, taking into account the relationships and links between major factors of
Bestyrelsen består af repræsentanter for regeringer, arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger i medlemsstaterne og Europa-Kommissionen.
It is comprised of representatives from government, the European Commission and employer and worker organisations in Member States. It is the authority responsible for the development of the programme.
Det er deres ansvar gennem omfattende indbyrdes samråd at sørge for, at arbejdsprogrammet er fast forankret i virkeligheden.
Through wide and inter-active consultation within its representatives groups it keeps the programme grounded firmly in reality.
På denne måde kan Instituttet nemlig bidrage til de politiske beslutninger, der træffes i EU.
It is in this way that the Foundation effectively contributes to European policy-making.
Instituttet blev oprettet ved en forordning udstedt af Ministerrådet i 1975. Det hedder heri bl.a.:
The Foundation was established by the Council of Ministers in 1975 under the following regulation:
"Instituttet har til opgave at bidrage til planlægning og tilvejebringelse af bedre livs- og arbejdsvilkår gennem foranstaltninger til udvikling og udbredelse af viden, der skal fremme denne udvikling.
The aim of the Foundation shall be to contribute to the planning and establishment of better living and working conditions through action designed to increase and disseminate knowledge likely to assist this development.
Med dette for øje består Instituttets opgaver i på baggrund af praktisk erfaring at udvikle og uddybe overvejelser om forbedring af livsmiljøet og arbejdsvilkårene på mellemlang og lang sigt og at udfinde de faktorer, der kan udvirke ændringer." (Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975, artikel 2)
With this aim in view, the task of the Foundation shall be to develop and pursue ideas on the mediumand long-term improvement of living and working conditions in the light of practical experience and to identify factors leading to change.
Beskæftigelse
Employment challenge
Sundhed og velvære
Health and well-being challenge
Bæredygtig udvikling
Sustainable development challenge
Medindflydelse
Participation challenge
Projekter der tager flere udfordringer op på en gang
Transversal projects
Indledning or Den Europæiske Union bliver 1998 et afgørende år, hvor der forventes at ske en række store begivenheder, heriblandt
Introduction or the European Union, 1998 will be a pivotal year during which a number of major developments are expected.
F ratificeringen af Amsterdam-traktaten, påbegyndelsen af udvidelsesforhandlingerne og optakten til indførelse af euroen. Alle disse begivenheder bliver bestemmende for det europæiske samfunds fremtid.
Among these, the ratification of the Amsterdam Treaty, the start of the negotiations for future enlargement, and the launch of the Euro are all events with a determining effect on the future of European society.
Samtidig føres der en beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitik på europæisk såvel som på nationalt plan, som sigter mod at nedsætte arbejdsløsheden, skabe arbejdspladser og skabe en veluddannet arbejdsstyrke med gode færdigheder.
At the same time, employment and labour market policies are being developed, at European as well as at national level, aiming at the reduction of unemployment, at job creation, and at the development of a well educated and well trained workforce.
På det første europæiske topmøde om beskæftigelse (Luxembourg, den 20.-21. november 1997) besluttede Det Europæiske Råd at træffe nye foranstaltninger og give nye retningslinjer for beskæftigelsen på grundlag af de fire hjørnesten, som Europa-Kommissionen har foreslået:
At the first European Jobs Summit (Luxembourg, 20-21 November 1997), the European Council decided on a new approach to the employment challenge and guidelines for 1998 aiming at the four pillars proposed by the Commission:
• forøgelse af beskæftigelsesevnen
• improving employability;
• udvikling af iværksætterånden
• developing entrepreneurship;
• forbedring af omstillingsevnen i virksomheder og hos arbejdstagere
• encouraging adaptability in businesses and their employees;
• styrkelse af ligestillingspolitikken.
• strengthening the policies for equal opportunities.
Det fireårige løbende arbejdsprogram med titlen "Udfordringerne i det europæiske samfund" var som nævnt i forbemærkningen formuleret således, at Instituttets samlede viden vil kunne bruges ved indgangen til det nye århundrede i den politiske
The four-year rolling programme "Facing up to the challenges of European society", as summarised in the preface, was designed in such a way that the Foundation's accumulated knowledge will, at the turn of the century, provide indications to be used in the policy making process towards the planning and establishment of better living and working conditions.
Set i dette perspektiv er det formålet med dette arbejdsprogram at forudse, hvilke spørgsmål der vil (eller i det mindste kunne) stå (eller fortsat være) på fremtidige politiske dagsordener.
In that perspective, the current programme aims at anticipating issues which will (or at least might) appear (or continue to be) on future political agendas.
Det blev faktisk udarbejdet, for at man kan indlede, følge op på eller afslutte de nødvendige forskningsprojekter i den henseende.
It has, indeed, been prepared in order to initiate, follow up or complete the necessary research developments in that respect.
En nærmere gennemlæsning af det planlagte arbejdsprogram for 1998 viser, at man samtidig med at tage de seks udfordringer i Instituttets fireårsprogram op faktisk kan gruppere de fleste aktiviteter omkring to store temaer, nemlig beskæftigelse og arbejdsmarkedets parters rolle.
Examining the programme planned for 1998, it appears that, whilst addressing, in an integrated way, the six challenges of the Foundation's four-year programme, most activities could be grouped around two main headings: employment and the role of the social partners.
Q Beskæftigelse
Q Employment
I sin behandling af spørgsmål vedrørende beskæftigelse fokuserer Instituttet sit arbejde på de kvalitative aspekter. For det første har man ikke midlerne til ordentligt at undersøge den kvantitative udvikling (som ofte er makroøkonomisk) (og det ville være at duplikere undersøgelser, der udføres af andre organer), og for det andet er det Instituttets hovedformål at analysere forandringerne på arbejdsmarkedet med det perspektiv at forbedre leve- og arbejdsvilkårene.
In addressing issues related to the challenge of employment, the Foundation is focusing its work towards qualitative aspects: on the one hand, it is not equipped (and it would be duplicating studies done by other bodies) to properly research quantitative developments (often of a macro-economic nature), on the other hand, its main aim is to analyse the changes in the labour market in the perspective of an improvement of living and working conditions.
Følgende forskningsprojekter, der er opført i den rækkefølge, i hvilken de er nævnt i arbejdsprogrammet, vil i 1998 udvikle sig på en omfattende måde, som er relevant i denne henseende:
The following research projects, listed in the order in which they appear in the programme, will in 1998 undergo major developments which are relevant in this respect:
Fremtidens beskæftigelsesmuligheder
Employment options of the future
Små og mellemstore virksomheder og jobskabelse
SMEs and job creation