natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kun en lille andel (16 pet.) af de husstande, som ønskede at bo mere tilgængeligt for rejsen til arbejde, opnåede ikke dette mål.
Only a small proportion (16 per cent) of those households wishing to locate in more accessible locations for travelling to work failed to achieve this aim.
Overraskende få undersøgelser har specifikt analyseret, hvilken indflydelse bileje har på den måde, hvorpå arbejdere vælger bopælens beliggenhed.
Surprisingly few studies have explicitly analysed the impact that ownership of a car has on the manner in which workers choose a residential location.
TABEL 8.2 Den gennemsnitlige prioritering af 8 aspekter af bopæls beliggenhed blandt husstande, der flyttede i South Glamorgan, efter om husstanden havde bil·}­
The mean importance values of 8 aspects of residential location to moving households in South Glamorgan by household car ownership*
Aspekter af den bopæl der søges
Aspect of residence sought after
Adgang til butikker Adgang til adspredelse i by Adgang til adspredelse på landet Adgang til højere skole Adgang til hospitaler Adgang til "lokale" job Rejse til arbejde
Appearance of property Accessibility of shops Accessibility of town recreation Accessibility of country recreation Accessibility of college Accessibility of hospitals Accessibility of 'local' jobs Journey to work
■{■ Prioriteringen er udtrykt i forhold til den gennemsnitlige prioritering blandt alle de adspurgte i prøven
* Values of importance are expressed about the mean importance value given by all respondents in the sample.
Kilde: Hedges og Courtenay, 1974 om at foreslå mulige forbedringer i forhold til deres nuværende boligs beliggenhed, var der proprotionelt flere bilejere end ikke­bilej ere, som ønskede at forbedre arbejdsrejsen.
Source: Hedges and Courtenay, 1974
Disse generelle resultater bekræftes af andre undersøgelser gennemført i United Kingdom, i Leeds (Wilkinson og andre, 1973) og i Manchester (Jones, 1979).
These broad results are confirmed by other studies conducted in the United Kingdom, in Leeds (Wilkinson et al, 1973) and Manchester (Jones, 1979).
Det er ud fra visse vidnesbyrd klart, at bileje, som det påvirker arbejderes pendlingsmønstre, i betydelig grad har indflydelse på evalueringen af bopæl.
It is clear from this evidence that the influence of car ownership as it affects workers' commuting patterns is of considerable influence in residential evaluation.
Når mønstre for bopælsændring opdeles efter arbejderes sociale og økonomiske karakteristika, er det de befolkningsgrupper, som ikke har megen adgang til biler, dvs. unge arbejdere, ældre arbejdere og gifte kvinder, der har mindst tilbøjelighed til at forøge deres pendlingsrejse ved at flytte bolig.
When patterns of residential moves are disaggregated by the social and economic characteristics of the workers it is those population groups with low access to cars, ie young workers, elderly workers and married women, that show the least tendency to increase their commuting journey by changing residence.
De har tendens til at vælge bopæl nær specifikke faciliteter, som har relevans til livscyklus.
They tend to be more influenced by locating near to specific facilities relèvent to the life cycle group.
På baggrund af den forskning, der er gennemgået, er det muligt at identificere seks generelle sociale dimensioner for bopælsændringens mønster, nemlig:-
It is possible from the research reviewed to identify six broad social dimensions of residential movement patterns, these are:-
Funktionærer/mellemindkomst, mellemste socio-økonomisk gruppe. Har forhåbninger med samme tendens som første gruppe, men lægger mindre vægt på at være nær landskabelig kvalitet og på arbejdsrejsen, men lige stor vægt på bopælens udseende.
White collar/intermediate income and socioeconomic group - Aspirations similar in tendency to the first group with less marked importance attached to nearness to countryside and journey to work considerations but equal emphasis on locational appearance.
Også lav prioritering af bopæl nær lokal arbejdsmulighed. Med moderat decentraliseringstendens har de, skønt indstillet på forstad, tendens til at bo inden for meget rimelige pendlingsgrænser.
Also a low emphasis on locating near to a local job catchment - A moderate decentralising tendency, although suburban in outlook, they tend to locate well within commuting limits.
Selv om arbejdsrejsen overvejes næsten lige meget af specialarbejdere og faglærte arbejdere, lægger alle manuelle arbejdsgrupper større vægt på at bo nær lokale arbejdsmarkeder, så overvejelserne om arbejdsrejse er af en anden art. Modsat de første to grupper er ønsket om at bo nær landskabelige områder eller i tiltalende omgivelser prioriteret lavt.
Although nearly equal consideration of work journeys is given by both semiskilled manual and professional workers, all manual grades place greater emphasis on living near to local job markets, thus journey to work considerations are of a different nature.
Disse arbejdere har en ikke-decentralise-rende tendens, der begrænses til lokal arbejdsmulighed.
Contrary to the first two groups, the considerations of living near to country areas or in attractive locations are low - These workers show a non-decentralising tendency constrained to local job catchments.
Intet stærkt behov for at være nær landskabelige områder eller adspredelser i bycentrer. En gruppe, der ikke er meget mobil, og som er uden tydelig rumlig tendens boligmæssigt.
No strong liking of locations near to countryside or near to town centre recreation - Not a very mobile group, with no clear spatial trend residentially.
Mens i undersøgelsen fra Glamorgan husstandens overhoved og ægtefællen havde cirka samme prioritering af forbedret bopælsområde, ønskede ægtefællerne bedre adgang til lokale job, bedre arbejdsrejser og, i mindre grad, bedre adgang til butikker.
Whereas in the Glamorgan study the head of household and spouse had roughly equal ratings of areas for residential improvement, spouses wanted better access to local jobs, improved work journeys and, to a lesser extent, better access to shops.
Disse prioriterer, mere end gennemsnittet, adgang til lokale job, lette arbejdsrejser og let adgang til læreanstalter.
Young adults - These give an above average consideration to access to local jobs, easy work journeys and easy access to colleges.
Ulig andre grupper lægges der vægt på adgang til adspredelser i by.
Unlike all other groups, stress is placed on access to town recreation.
Givet at de er en selvstændig husstand, har denne gruppe tendens til at centralisere.
Given that they are an independent household, the trend among this group is a centralising one.
Valg af bopæl - overvejelser om arbejdsmarked og boligmarked
8.7 Residential choice - labour market and housing market considerations
Mange af de befolkningsgrupper, som har ringe adgang til biler, er også de grupper, som ikke selvstændigt vælger bopæl såsom unge arbejdere, der bor hos forældrene, eller kvinder som begynder at arbejde igen, efter måske at have valgt en forstadsbolig med et miljø, som passer for deres børn, men ikke giver beskæftigelse.
Many of the population groups with low access to cars are also those who make no independent decision on residential choice such as young workers living with their parents, or women returning to work perhaps having chosen a suburban residence with an environment suitable for their children but lacking in local jobs.
Manuelle arbejdere og kontorarbejdere med lav indkomst har måske også kun et begrænset valg af bopæl på grund af huspriserne.
Low income manual and office workers may also have little choice of residential location as a result of housing prices.
For disse grupper er mange arbejdsmuligheder begrænset, fordi de ikke er særligt fleksible, hvad bopælens mobilitet angår.
For these groups many job choices are constrained by their relative inflexibility in residential mobility.
Franske undersøgelser har understreget betydningen af dette, især ud fra den strenge områdeinddeling af arbejdssteder, som gør arbejderne mere afhængige af at pendle lange afstande, hvis der er mangel på lokale job som følge af ændringer i den regionale økonomi.
French research has stressed the importance of this, particularly given the strict zoning of job locations which increases the reliance of workers on commuting long distances if local jobs are lacking due to regional economic changes.
En nylig under søgelse i United Kingdom af Gordon og Lamont (1982) udviklede et grundrids til analysering af, hvordan bopæl og arbejde er gensidigt afhængige i et storbyområde og ud fra, hvad man fornylig havde oplevet i Storlondons område.
A recent study in the United Kingdom by Gordon and Lamont (1982) developed a framework to analyse residential and job interdependencies within a metropolitan region using the recent experience of the Greater London area.
De konkluderede, at den almindelige stigning i antallet af arbejdsløse har reduceret muligheden for bopælsændring, så arbejderen ikke kan tilpasse sig manglen på lokale job.
They concluded that the increase in general unemployment levels has reduced the efficiency of residential mobility as a means by which workers can adjust to a lack of local jobs.
Desuden er dette problem blevet forstærket af, at der har været et fald i antallet af møblerede boliger, der er til rådighed.
Furthermore this problem has been exacerbated by a decline in the supply of residences in the furnished rented sector.
Dette har på mellemlangt sigt gjort arbejderne mere afhængige af at pendle lange afstande for at indstille sig på ændringer i arbejdsmarkedet.
This has increased the medium term reliance of workers of commuting longer distances to adjust to labour market changes. For example job decline in the inner
For eksempel har faldet i arbejdsmuligheder i de indre byer forøget den andel af beboere i de indre byer med lav indkomst, som skal pendle til byernes forstæder for at finde beskæftigelse.
140 cities has increased the proportion of lower income inner city residents who have to commute to the conurbation suburbs to find work.
I 1971 var det i London 12 pet. af beboerne i den indre by, som pendlede til arbejdssteder i periferien (Fryer, 1978).
In London in 1971, 12 per cent of inner city residents commuted out to peripheral job locations to work (Fryer, 1978).
I Frankrig viste en undersøgelse af Coing og Campagnac (1976) i Dunkerque-området, at mange arbejdere, især kvinder der boede i minebyerne, var nødt til at pendle lange
In France, the results of a study by Coing and Campagnac (1976) in the Dunkerque region showed that many workers, particularly women resident in the mining towns, were obliged to commute long distances to textile factories in Dunkerque owing to a shortage of local jobs.
Man har fundet, at hvis der er lokale beskæftigelsesmuligheder, spiller det en væsentlig rolle ved forhandlinger mellem arbejdsgivere og arbejdere om løn og arbejdsvilkår.
The presence of local job opportunities has been found to be a major bargaining point during negotiations between employer and employees on wages and working conditions.
En undersøgelse i Marseilles (Bleitrach og Chenu, 1978) antydede, at hvis beskæftigelsen var afhængig af pendling, var arbejdsgiveren i højere grad afhængig af arbejderen.
A study in Marseilles (Bleitrach and Chenu, 1978) suggested that a reliance on commuting for employment served to reinforce the dependency of the employer on the employee.
I Vitrolles havde et firma decentraliseret fra Marseilles, og mens det tidligere havde været afhængig af faglærte arbejdere, som pendlede ind, fandt man nu, at arbejdsmuligheder og det, at det nu ikke var nødvendigt at pendle, betød en magtfuld forhandlingsposition for fagforeningen.
In Vitrolies, a firm that had decentralised from Marseilles but had previously relied on its skilled workforce to commute in, found that job opportunities and the option not to conmute was a powerful union bargaining position.
Dette mønster gælder sandsynligvis for alle arbejdere, som pendler ud til isolerede arbejdspladser.
This pattern is likely to be true of all workers commuting out to isolated work sites.
I modsætning hertil er arbejdsgiveren i en stærkere stilling, og arbejdsforholdene har tendens til at være mindre favorable, hvor arbejdere er tvunget til at bo tæt ved arbejdspladsen som følge af begrænsning i lokal beskæftigelse, lav rejsemobilitet, arbejderboliger eller usædvanlige arbejdstider. Dette mønster er for eksempel typisk for mange lokale job for kvinder eller for landarbejdere.
In contrast, where workers are forced to reside close to work due to a limited number of local jobs, low travel mobility, tied housing or unusual working hours, the position of the employer is stronger and the working conditions tend to be less favourable.
En undersøgelse af pendling i Rouen byområdet (Ribelli, 1978) viste, at arbejdere med lavere indkomst boede nærmere deres arbejdssted, et resultat der passer med meget af det, der er skrevet om rumlige løntrin (for eksempel Madden, 1977).
A study of commuting in the Rouen conurbation (Ribeill, 1978) found that lower income workers resided closer to their workplace, a finding consistent with much of the literature on spatial wage gradients (for example, Madden, 1977).
I undersøgelsen fra Rouen viste Ribeill, hvordan arbejderes klasse og indkomst havde en betydelig indvirkning på valget af bopæl. Herbert's undersøgelse af bopælsflytninger i Swansea, Wales (1973) viste også, at i den laveste indkomstgruppe fandt hveranden arbejder, at god adgang til arbejdspladsen var et positivt aspekt af deres bopæls beliggenhed.
In the Rouen study, Ribeill showed how the class and income of workers had a significant effect on residential choices- Herbert's study of residential moves in Swansea, Wales (1973) also found that one in every two workers in the lowest income group considered that good accessibility to work was a positive aspect of their residential location.
I landdistrikterne i mange medlemslande, hvor arbejdskraft er billig, har manuelle arbejdere imidlertid tendens til at bo længere fra arbejdspladsen end folk i liberale erhverv og ledende stillinger.
However, in many member countries in the rural areas where labour is cheap, manual workers in fact tend to reside further from work than professional and managerial grades.
Dette mønster er blevet observeret i undersøgelser i Jylland (Madsen, 1978) og i Eire (McCarthy og andre, 1968).
This pattern has been found in studies in Jutland (Madsen, 1978) , and in Ireland (McCarthy et al, 1968).
Ribeill mente, at manuelle arbejdere i Rouen-området valgte at bo på landet for at opnå et roligt miljø om dagen, da mange af dem var skifteholdsarbejdere.
Ribeill suggested that manual workers in the Rouen area chose countryside residential environments to achieve a quiet daytime environment as many worked shifts.
I modsætning hertil havde de folk i liberale erhverv, som valgte at bo uden for Rouen, gjort det som følge af deres sociale stræben.
In contrast, professional workers who chose to live outside Rouen did so as a result of their social aspirations.
Undersøgelser i Italien (Ecoter, 1982) viste imidlertid, at det var arbejdere i de øvre lag, som havde tendens til at pendle korte afstande, både på grund af manglen på indkomstbegrænsning som forhindrede lavtlønnede arbejdere i at flytte nærmere til arbejdspladsen, og på grund af de liberale erhvervs mindre faste arbejds tider, som begrænsede muligheden for at bo langt fra arbejdspladsen.
However, research in Italy (Ecoter, 1982) found that it was the higher grade workers who tended to commute shorter distances, both because of the lack of income constraints which prevented lower income workers moving closer to workplaces,
Mens dårligt beliggende bopæl for nogle arbejdere kan medføre lange arbejdsrejser, kan det for andre medføre arbejds løshed, enten fordi de forlader job, som ligger for langt væk, eller fordi de vælger ikke at begynde at arbejde, fordi der er mangel på lokal beskæftigelse.
The discussion of commutinq and residential choice has mentioned many groups of workers whose residential inertia and consequent commuting patterns arise from a lack of choice. While for some workers poorly located residences may lead to long work journeys, for others it can lead to unemployment either because they leave jobs that are too far away or because they choose not to start work owing to a lack of local jobs.
Mens mange af disse grupper af arbejdere er begrænset i deres bopælsmobilitet, fordi de er et mindretal ved en afgørelse inden for husstanden (som det er tilfældet for mange unge arbejdere eller mange gifte kvinder), er mange husstande begrænset i kraft af boligmarkedet.
While many of these groups of workers are constrained in their residential mobility as a result of being a minority voice in a household decision (as in the case of young workers or many married women), many households are constrained by the operations of the housing market.
Boligmarkedets beskaffenhed afviger betydeligt medlemslandene imellem.
The nature of housing markets varies considerably between the different member countries.
De tre største typer besiddelses forhold er selveje, privat leje og kommunalt leje.
The three largest types of housing tenure are home ownership, private rental or public rental.
Det er muligt at definere tre generelle grupper af arbejdere, som af forskellige faktorer på bolig markedet på den ene eller den anden måde er begrænset i deres valg af bolig:-
It is possible to define three broad groups of workers who are in some way constrained in their residential choices by housing market factors:-
De der er begrænset til utilgængelige beliggenheder, fordi der er utilstrækkeligt egnede boliger.
Those limited to inaccessible locations because of an inadequate supply of suitable housing.
Frustrerede flyttere: Udbuddet af boliger er især uelastisk over for ændringer i husstandes demografiske struktur og over for arbejdssteders rumlige beliggenhed.
Frustrated movers: Housing supply is particularly inflexible to changes in the demographic structure of households and changes in the spatial locations of workplaces.
Hvor den rumlige fordeling af job og arbejde er forskellig, tales der ofte i forskning om en "rumlig uoverensstemmelse".
Where the spatial distribution of jobs and workers are dissimilar it is often referred to in the literature as a 'spatial mismatch'.
Hvis bopæl blev valgt udelukkende for at reducere pendlingsbehovet til et minimum, og hvis besiddeIsesmåden for boliger var mere fleksibel med hensyn til flytning af bolig, ville pendlingsproblemet blive reduceret væsentligt.
If residences were chosen purely to minimise commuting requirements and housing tenures were more flexible with regard to residential moves, the commuting problem would be substantially reduced.
Men i virkeligheden giver visse besiddelsesmåder arbejderne meget ringe mulighed for at flytte.
In reality however, certain types of housing tenure provide workers with little opportunity to move residence.
Dersom der opstår en ændring i beskæftigelsesmulighedernes beliggenhed, kan det være, at arbejderne ikke kan reagere ved at flytte bolig.
In the event of a change in the locations of job opportunities workers may be unable to respond by moving residence.
Forskning af problemet i indre byer har vist, at mange arbejdere, som ønsker at flytte ud for at være nærmere ved forstadsjob, er forhindret i at flytte, fordi der er mangel på lejede boliger (Lambeth Inner Area Study, 1977), og fordi den måde, hvorpå kommunalt udlejede boliger tildeles, betyder begrænsninger.
U2 are prevented form doing so by a shortage of rented accommodation (Lambeth Inner Area Study, 1977), and by restrictions arising from the methods of allocating public rented property.
I de fleste lande har pendlingsbehovet ingen høj prioritering, når lokale myndigheder beregner bolig behovet; man har mere opmærksomheden henvendt på mere presserende behov om underbeskæftigelse eller overbefolkning.
In most countries, commuting requirements are not a major consideration in the local authority's calculation of housing need, given more pressing housing considerations of underoccupâtion or overcrowding.
Dette har medført, at mange lejere enten tildeles boliger, fra hvis beliggenhed der ikke er adgang til deres arbejdspladser, eller at de må blive, hvor de bor, og pendle lange afstande til arbejde.
This has led to many tenants either being allocated residences in locations which are inaccessible for their workplaces, or having to remain in their current location and commute long distances to work.
145 blevet arbejdet lidt med, hvordan boligbegrænsninger og begrænset rejsemobilitet indvirker på valg af arbejde eller søgning efter arbejde.
Unemployment rates are indeed highest in the inner city areas of cities; little work has been undertaken into the impact of housing restrictions and limited travel mobility on job choices or the search for work.
I en undersøgelse af Bannon (1981) af ansøgere, som ønskede at flytte fra en kommunal bolig til en anden i Dublin, blev 18 pet. af de nye tilbud om bolig afslået, fordi der var for ringe adgang til arbejdspladsen.
In a study of applications to transfer residence within public housing in Dublin by Bannon (1981), 18 per cent of the new offers of housing made to tenants were refused on the ground of being too inaccessible for work.
Blandt de kommunale lejere, der bor i Dublins nordlige forstæder, fandt O'Connor (1976), at hver fjerde husstand bad om at flytte, fordi de havde dårlig adgang til arbejdspladsen.
Among those council tenants resident in the Northern suburbs of Dublin, O'Connor (1976) found that one household in four were requesting a residential move on the grounds of poor access to work.
Imidlertid blev pendlingsbehov ikke anerkendt af Dublinområdets boligmyndigheder som en presserende grund til at flytte.
However, commuting requirements were not recognised as a pressing need to move residence by the Dublin area housing authority.
De fleste kommunale lejere var ude af stand til at købe bolig for dermed at slippe ud af bolig-fælden, og de måtte forlade sig på pendling for at tilpasse sig ændringer.
Most council tenants were not able to purchase property to escape the housing trap and had to rely on commuting to adjust to any changes.
Det er også tilfældet, at arbejdere, som bor i den mindst fleksible boligtype, har færre biler end gennemsnittet, og de må derfor i højere grad forlade sig på at pendle per kollektiv transport.
It is also the case that those workers resident in the less flexible housing tenures are those with lower than average household car ownership who are more reliant on commuting by public transport.
I 1979 boede i Storbritannien hver tredje husstand til leje i kommunale boliger, og blandt disse var det kun en tredjedel, der havde bil (Office of Population Censuses and Surveys, 1981).
In Great Britain in 1979, one in three households resided in local authority tenancies, of these only one in three households owned a car (Office of Population Censuses and Surveys, 1981).
Tvungne flyttere: Siden 1945 har der i de fleste større byer i EF været en progressiv ekspansion af offentligt boligbyggeri i store grønne forstadsområder.
Forced movers: Since 1945 in most major cities of the EEC there has been a progressive expansion of public housing developments on large green field suburban sites.
Arbejdere, som ansøger om at leje en kommunal bolig, eller arbejdere, som flyttes på grund af saneringsplaner i de indre byer, allokeres derfor bolig i de ydre forstæder.
Thus workers applying to rent a council property or workers who are moved as a result of an area redevelopment schemes in inner cities, tend to be allocated residences in the outer suburbs.
En undersøgelse af lejere i Glasgow, Scotland, som var blevet flyttet fra boliger i den indre by til nye kvarterer i periferien (Engleman, 1977), viste, at de længere arbejdsrejser, som dette indebar, forøgede arbejdernes tilbøjelighed til at forlade deres arbejde.
A study of tenants in Glasgow, Scotland, rehoused from inner city locations to a peripherial estate (Engleman, 1977) found that the longer work journeys this entailed increased the propensity of workers to leave their jobs.