natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse tiltag synes dog kun at være en lille del af årsagen tilinflationsforskellene siden indledningen af tredje fase og vil sandsynligvis ikke komme til at spille nogen større rolle, medmindre de indenlandske politiktiltag i stigende grad vil variere mellemeurolandene fremover.
However, these measures do not seem to haveaccounted for much of the observed inflation differentials since the start of Stage Three and areunlikely to play a larger role unless domestic policy measures increasingly diverge across euroarea countries in the future.
Desuden kan forskelle i de enkelte landes gennemførelse af strukturreformer midlertidigt øge inflationsforskellene.
Moreover, differences in the speed of implementing structuralreforms across countries may temporarily translate into higher inflation differentials.
Forskellig eksponering for eksterne stød – på grund afnationale forskelle i omfanget af handel med lande uden for euroområdet og afhængigheden afolie – synes også at bidrage midlertidigt til inflationsforskellene.
Differentlevels of exposure to external shocks – because of national discrepancies in the degree ofopenness concerning extra-euro area trade and oil dependency – also appear to contribute, albeittemporarily, to inflation differentials.
Der er desuden en sammenhæng mellem cyklisk position og inflation. Eurolande med en inflationover gennemsnittet har i gennemsnit haft kraftigst vækst i den indenlandske efterspørgsel samtforholdsvis store positive outputgab.
Furthermore, there is a relationship between cyclical positions and inflation rates: euro areacountries with above average inflation rates have seen the strongest average growth rates indomestic demand, alongside relatively large positive output gaps.
Det modsatte gælder for eurolande med en inflation undergennemsnittet.
The opposite applies to theeuro area countries with below average inflation rates.
Forskellen mellem landenes finanspolitiske stramhedsgrad kan også delvis forklare inflationsforskellene, især i lande som Grækenland og Irland, hvor finanspolitikken har væretforholdsvis ekspansiv i de seneste år.
Cross-country differences in the fiscalpolicy stance may have also played a role in explaining inflation differentials, notably incountries like Greece and Ireland, where fiscal policies have been relatively expansionary in thelast few years.
Med hensyn til de mere vedvarende faktorer kan inflationsforskellene i Grækenland, Irland, Portugal og i mindre grad Spanien delvis tilskrives pris- og indkomstkonvergens og/eller såkaldte Ba-lassa-Samuelson (BS)-effekter.3 Omvendt kan mindre forskelle i produktivitetsvæksten mellemsektoren med handlede varer og sektoren med ikke-handlede varer i Tyskland have bidraget til, at Tysklands inflation har ligget under gennemsnittet.
Finally, with regard to more persistent factors, inflation differentials in Greece, Ireland,Portugal and, to a lesser extent, Spain may have been partially caused by price level and income convergence and/or what are known as Balassa-Samuelson (BS) effects3
BS-effekten forklarer, at priserne på ikke-handlede varer normalt stiger hurtigere end priserne på handlede varer, daproduktivitetsvæksten normalt er lavere i sektoren med ikke-handlede varer.
3The BS effect explains that prices of non-tradable goods normally rise faster than prices in the tradable goods sector becauseproductivity growth is normally lower in the non-tradable goods sector.
Eftersom lønningerne i sektoren med handlede varerstiger som følge af produktivitetsvæksten, er lønningerne i sektoren med ikke-handlede varer også tilbøjelige til at stige.
As wages in the tradable goods sector are driven up byproductivity growth, wages in the non-tradable sector will tend to increase as well.
Dasidstnævnte lønstigninger ikke opvejes af produktivitetsgevinster, stiger arbejdskraftsomkostningerne og priserne hurtigere i sektorenmed ikke-handlede varer.
As the latter wage increases are not matched byproductivity gains, labour costs and prices will increase faster in the non-tradable goods sector.
Da priserne i sektoren med handlede varer dannes internationalt, vil lande med store forskelle iproduktivitetsvæksten mellem sektorerne ofte opleve en større stigning i det samlede prisindeks.
With prices in the tradable goodssector set internationally, countries with high productivity growth differences between sectors will tend to see a larger increase in theoverall price index.
holdenhed. Empiriske studier viser, at den relative markedskonkurrence har været en vigtig del afforklaringen på størrelsen af og volatiliteten i de relative prisreaktioner på stød på tværs af eurolandene.
Other structuralfactors, such as wage and price rigidities or differing degrees of competition in key domesticmarkets, may also have contributed to the observed inflation differentials and their persistence.In this respect, empirical studies show that the relative degree of market competition seems to bean important parameter in explaining the size and volatility of relative price responses to shocksacross euro area countries.
Under alle omstændigheder bør eurolandenes konvergensproces medføre mindre inflationsspredning som følge af pris- og indkomstkonvergens på længere sigt.
In any event, the continuation of the convergence process among theeuro area countries should lead to a decline in inflation dispersion owing to price level andincome convergence in the long run.
Da de nationale økonomiske strukturer i øjeblikket er meget forskellige, og landenes eksponering for idiosynkratiskestød varierer, er der imidlertid udsigt til, at inflationsforskellene fortsat vil bestå.
However, given the current heterogeneity of nationaleconomic structures and countries’ exposure to idiosyncratic shocks, it is likely that somedifferences in inflation rates will continue to exist in the future.
Efter indledningen af tredje fase kan pengepolitikken ikke længere tage højde for de regionaleøkonomiske ubalancer og (asymmetriske) stød i euroområdet.
Since the start of Stage Three it has no longer been possible to deal with regional economicimbalances and (asymmetric) shocks in the euro area countries using monetary policy.
ECBs fælles pengepolitik kantværtimod kun tage hensyn til målsætningen om prisstabilitet for euroområdet som helhed.
On thecontrary, the single monetary policy of the ECB can only be geared towards the objective ofprice stability for the euro area as a whole.
Som ienhver anden monetær union afspejler inflationsforskellene i euroområdet forskelle i regionalprisdynamik og justeringer af de relative priser. Derfor kan den fælles pengepolitik ikke tage højde for disse forskelle. Samtidig tildeler ECBs pengepolitiske strategi inflationsforskelle en sekundær rolle, når sikkerhedsmarginen for tilladelig inflation i euroområdet justeres, da de kan få konsekvenser for regioner med lavere inflation.
Just as in any monetary union, inflation differentialswithin the euro area reflect different regional price dynamics and adjustments in relative pricesand, as such, cannot be addressed by the single monetary policy.
Desuden er inflationsforskelle stadig en vigtig kommunikationsmæssig udfordring for ECB, da pengepolitik ofte drøftes ud fra nationale inflationstakter og konsekvenserne for de nationale økonomiske politikker.
Moreover, inflation differentials remain animportant communication challenge for the ECB since monetary policy is often discussed fromthe viewpoint of national inflation rates and its implications for national economic policies.
Store og vedvarende inflationsforskelle kan kræve nationale tiltag i visse lande for at forhindre enunødig forværring af konkurrenceevnen.
Large and persistent inflation differentials may justify national remedies in some countries inorder to prevent undue losses in competitiveness.
De nationale økonomiske politikker såsom finans- ogstrukturpolitik skal justeres for at modvirke vedvarende og muligvis skadelige inflationsforskelle.Strukturreformer – herunder især tiltag rettet mod at fjerne nominelle løn- og prisstivheder, så deenkelte eurolandes lønfastsættelsesproces bliver mere varieret – kan fremme den løn- og pristilpasning, der er nødvendig for at modvirke stød, herunder en mere synkroniseret reaktion på stødfor de nationale priser.
National economic policies, such as fiscal andstructural policies, need to be adjusted to counteract persistent and potentially damaginginflation differentials.
Sådanne politikker kan igen mindske sandsynligheden for vedvarende inflationsforskelle i euroområdet.
Structural reforms, particularly measures aimed at removing nominalwage and pricerigidities andleadingto a more diversified wage-setting process withinindividual euro area countries, can speed up the wage and price adjustments necessary to dealwith shocks,including a more synchronised response of national pricesto shocks.
I lyset af de betydelige tidsforskydninger er finanspolitikken ikkeegnet til at finjustere inflationsudviklingen på kort sigt, selv om den kan bruges til at tage højdefor inflationsforskellene på længere sigt, især hvis et land oplever vedvarende positive inflationsforskelle.
Suchpolicies would, in turn, lower the likelihood of persistent inflation differentials in the euro area.Finally, given its considerable time-lags, fiscal policy may be ill-suited to finetuning inflationdevelopments in the short run, although it may be used to address inflation differentials over thelonger term, particularly if a country experiences persistently positive inflation differentials.
Inflationsspredningen i euroområdet faldt i 2003efter at have været overvejende stabil i de toforegående år. I boks 4 gennemgås og analyseresde mulige forklaringer på inflationsforskellene ieuroområdet.
goodsremainedroughlyconstantataround0.8% throughout 2003, approximately half therate of increase recorded in 2002, leading toa contributionto overallinflation of around0.2 percentage point.
I 2. halvår 2003 synes forbrugernes inflationsopfattelse at have stabiliseret sig på et forholdsvis højt niveauhistorisk set.
Inflation dispersion in the euro area declined during 2003 after having remained broadly stable over the previous two years.
Derimod lå forbrugernes inflationsforventninger til de næste 12 måneder på et historisk lavt niveau i hele 2003.
Box 4 reviews and analyses the potential explanationsfor the observed inflation differentials in theeuro area.
Industri ekskl. byggeri (højre akse)Halvfabrikata (højre akse)Kapitalgoder (højre akse)Forbrugsgoder (højre akse)Energi (venstre akse)
(annual percentage changes; monthly data) industry excluding construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)energy (left-hand scale)
Mønstret i den årlige vækst i de samlede producentpriser i 2003 kunne hovedsagelig tilskrivesudviklingen i priserne på energi og halvfabrikata. Den årlige ændring i energipriserne i industrien, som afspejler udviklingen i oliepriserne,steg i de første måneder af året, men faldt derefter på baggrund af den aftagende olieprisstigningog euroens appreciering.
MODERATE PRICE PRESSURES AT THE PRODUCERLEVELThe annual rate of growth in total industrialproducerprices(excludingconstruction)declined in the course of 2003, reflecting theeffects of the appreciation of the euro exchangerate counterbalancing those of higher oil andnon-oil commodity prices (see Chart 17).
Den årlige vækst i priserne på halvfabrikata, som var 0,8 pct. i gennemsnit i 2003 som helhed, var højere i 1. halvår2003 og aftog i 2. halvår, i takt med at euroensappreciering slog igennem.
Thisled to an annual average increase in producerpricesof1.6%in2003.Weakeconomicconditions may have also prevented firms fromincreasing producer prices for most of the year.
VÆKSTEN I DE NOMINELLE ARBEJDSKRAFTS-OMKOSTNINGER FLADEDE UD I 2003Den gradvise opadrettede tendens i indikatorernefor væksten i arbejdskrafts- og lønomkostningeri euroområdet siden 1999 fladede ud i begyndelsen af 2003 (se tabel 5).
NOMINAL LABOUR COST GROWTH LEVELLED OFFIN 2003The gradual upward movement observed in therates of growth of euro areawide labour andwage cost indicators since 1999 levelled off atthe beginning of 2003 (see Table 5).
Udviklingen iarbejdskraftsomkostningerne i servicesektorenkan også delvis forklare de robuste priser på tjenesteydelser i 2003 som helhed i lyset af arbejdskraftsomkostningernes højere andel i servicesektoren.
Growth in compensation per employee showedadeclineinthesecondhalfof2002andremained roughly unchanged in the first threequarters of 2003.
Ifølge de foreliggende oplysninger om lønsumpr. ansat var der betydelige forskelle på sektorplan i de første tre kvartaler af 2003.
Thepatternfollowedbytheannualrateofgrowth of overall producer prices in 2003 waslargely the result of developments in energyandintermediategoodsprices.Reflectingdevelopments in oil prices, the annual rate ofchange in industrial energy prices increased in the first few months of the year but eased thereafter, supported by the moderation of oil prices and the appreciation of the euro.
Væksten ibyggesektoren steg i 1. halvår 2003 og aftog derefter, mens der var tale om et gradvist fald i industrien ekskl. byggeriet i 2003 som helhed.Hvad angår tjenesteydelser, synes væksten i lønsum pr. ansat at have stabiliseret sig i 2003 forsektoren som helhed.
Theannual rate of growthinintermediate goodsprices,whichaveraged0.8%in2003asawhole, was higher in the first half of the yearand declined in the second half as the impact ofthe exchange rate appreciation worked through.
Aftalt løn Samlede timelønomkostninger Månedlig bruttoindkomst Lønsum pr. ansat Arbejdskraftsproduktivitet Enhedslønomkostninger
Negotiated wages Total hourly labour costs Gross monthly earnings Compensation per employee Labour productivity Unit labour costs
Kilder: Eurostat, nationale observationer og ECBs beregninger.
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger.
Sources: Eurostat and ECB calculations.
2.3UDVIKLINGEN I PRODUKTION, EFTERSPØRGSEL OG ARBEJDSMARKED blev nedgangen i erhvervslivets tillid og forbrugertilliden forstærket af stor usikkerhed op tilkrigen i Irak.
2.3OUTPUT, DEMAND AND LABOUR MARKETDEVELOPMENTS economic conditions. Moreover, the decline inbusinessandconsumerconfidencewasreinforced by the high degree of uncertainty inthe run-up to the Iraq war.
Medio 2003 aftog de geoplitiskespændinger gradvist, hvilket medførte stigendetillid og et opsving i aktiviteten trukket af denudenlandske efterspørgsel.
Towards the middleoftheyearthegeopoliticaluncertaintygradually dissipated, givingriseto growingconfidence and a pick-up in activity driven byforeign demand.
Væksten i realt BNP var 0,4 pct. og afdæmpedes dermed yderligere i forhold til 0,9 pct. i 2002.
Real GDP grew by 0.4%, slowing furtherfromarateofgrowthof0.9%in2002andremaining belowthetrend rate of growthinpotential output for the third successive year.
Væksten forblevunder den trendmæssige potentielle produktionsvækst for tredje år i træk.
Inaddition,labour marketdevelopments weresubdued throughout the year.
Den svage udvikling understregede behovet for at forbedre den strukturellefleksibilitet i euroområdet og modstandsdygtigheden over for stød. I boks 5 beskrives fremskridtet med EUs reformagenda.
This lacklustreperformance emphasised the need to enhance the euro area’s structural flexibility and resilience to shocks.
En række faktorer, fx fortsat lav økonomisk aktivitet på verdensplan, bidrog til de svage økonomiske forhold i begyndelsen af 2003.
EXPORTS TRIGGERING RECOVERY ON THEEXPENDITURE SIDE The pick-up in activity in the second half of 2003 reflected the positive effects of improving foreign demand on euro area exports.However,thisimpact was dampened bytheappreciation of the euro.
Ændringerne i den indenlandske efterspørgselsbidrag til væksten i løbet af 2003 skyldtes overvejende udviklingen i lagerændringerne. Lager-
In 2003 as a whole net exports made a negative contribution to growth of 0.6 percentage point.
(Ændring i pct., medmindre andet er anført; sæsonkorrigeret)
(percentage changes, unless otherwise indicated; seasonally adjusted)
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger.1) Årlig vækst: Ændring i pct. i forhold til samme periode året før.2) Kvartalsvis vækst: Ændring i pct. i forhold til det foregående kvartal.3) Bidrag til væksten i realt BNP; i procentpoint.4) Inkl. anskaffelser minus afhændelse af værdier. 5) Eksport og import dækker varer og tjenesteydelser og omfatter grænseoverskridende intra-euroområdehandel.
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Annual rates: percentage change compared with the same period a year earlier.2) Quarterly rates: percentage change compared with the previous quarter.3) As a contribution to real GDP growth; in percentage points.4) Including acquisitions less disposals of valuables.5) Exports and imports cover goods and services and include internal crossborder trade in the euro area.
Intra-euroområdehandelfratrækkes ikke i tal for import og eksport i nationalregnskaberne.
Intra-euro area trade is notcancelled out in import and export figures used in national accounts.
Disse observationer er derfor ikke fuldt sammenlignelige med beta-lingsbalanceobservationer.6) Inkl. handel, transport, istandsættelse, hoteller og restauranter, kommunikation, finansielle og erhvervsrelaterede tjenesteydelser, fastejendom og lejemål.
Consequently, these data are not fully comparable with balance ofpayments data.6) Includes trade, transport, repairs, hotels and restaurants, communication, finance, business services, real estate and renting services.
FREMSKRIDT MED STRUKTURREFORMERNE PÅ PRODUKT- OG ARBEJDSMARKEDERNE I EUROOMRÅDET
PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EURO AREA PRODUCT AND LABOUR MARKETS
Strukturreformer på produkt- og arbejdsmarkederne er afgørende med henblik på at øge euroområdets økonomiske vækstpotentiale og lette tilpasningen til økonomiske ændringer.
Structural reforms in product and labour markets are essential to enhance the euro area’seconomic growth potential and facilitate adjustment to economic change.
Tiltag, der kanbidrage til at øge det økonomiske vækstpotentiale, er også vigtige i lyset af den negative effekt,som befolkningens aldring sandsynligvis vil have på udbuddet af arbejdskraft.
Measures to raise thepotential rate of economic growth are all the more important in view of the downward impactthat population ageing is likely to have on labour supply.
I marts 2000 anerkendte Det Europæiske Råd i Lissabon betydningen af at modernisere de lovgivningsmæssigerammer og præsenterede en ambitiøs reformagenda, der sigtede mod at gøre Den Europæiske Union til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden inden 2010.Denne boks indeholder en kortfattet gennemgang af arbejdet med at gennemføre EUs reformagenda i de seneste år og især i 2003.
In March 2000 the Lisbon European Council focused on the importance of modernising the regulatory framework and introduced anambitious reform agenda aimed at making the EU the most competitive and dynamic knowledgebased economy in the world by 2010. This box briefly reviews the progress madeinimplementing the EU’s reform agenda over recent years and particularly in 2003.
Produktmarkedernes funktion overvåges og evalueres som led i Cardiff-processen, hvorimod arbejdsmarkedsreformen vurderes i henhold til Luxembourg-processen.
The EU monitors and evaluates the functioning of product markets as part of the “Cardiffprocess”, whereas labour market reform is assessed within the “Luxembourg process”.
Begge processer bygger påundersøgelser af de enkelte landes reformer og bidrager til de overordnede retningslinjer for deøkonomiske politikker, der definerer den overordnede prioritering inden for forskellige områderaf den økonomiske politik. På grundlag heraf opstilles politikhenstillinger for hvert enkelt EU-land.1
Bothprocesses examine reforms in each of the different countries and provide input into the Broad Economic Policy Guidelines (BEPGs), which define overarching priorities for various fields ofeconomic policy.
Hvad angår arbejdsmarkeder, understreges det i de overordnede retningslinjer for de økonomiskepolitikker for perioden 2003-05, at der er behov for at (i) forbedre de kombinerede incitamentsvirkninger fra skattesystemerne og indkomstoverførselsordningerne, så det kan betale sig at arbejde, (ii) sikre en effektiv og aktiv arbejdsmarkedspolitik rettet mod de dårligst stillede grupper,(iii) fremme en mere fleksibel arbejdstilrettelæggelse og nyvurdere reglerne for ansættelseskontrakter, (iv) lette den geografiske og faglige mobilitet og (v) sikre, at lønforhandlingssystemernegiver mulighed for, at lønningerne afspejler produktiviteten.
In the field of labour markets, the BEPGs for the period 2003-05 stress the need to: (i) improvethe combined incentive effects of taxes and benefits in order to make work pay, (ii) ensureefficient, active labour market policies targeted towards the most disadvantaged groups,(iii) promote a more flexible organisation of work and review employment contract regulations,(iv) facilitate geographical and occupational mobility and (v) ensure that wage bargainingsystems allow wages to reflect productivity.
En række lande har gennemført reformer af deres skattesystemer og indkomstoverførselsordninger for at mindske de arbejdskraftsrelaterede omkostninger, der ikke er forbundet med lønnen,samt øge udbuddet af arbejdskraft.
A number of countries have implemented reforms in their tax/benefits system in order to reducenon-wage labour costs and encourage labour supply.
Skatten er faldet i de laveste og midterste indkomstgrupper,og arbejdstagernes og arbejdsgivernes sociale bidrag er blevet reduceret, især for de lavtlønnede.Endvidere er flere mennesker i periferien af arbejdsmarkedet kommet i arbejde.
Tax rates have decreased for incomes atthe bottom and the middle of the distribution; employees’ and employers’ social securitycontributions have been reduced, particularly for the low-paid.
Visse medlemslande har styrket vikarbureauernes rolle, og hindringer for deltidsarbejde er blevet fjernet.
Moreover, progress has beenmade in increasing the participation rate among people at the margin of the labour market.
Alt i alt indførte de fleste EU-lande arbejdsmarkedsreformer i 2003. Eftersom den strukturelle arbejdsløshed fortsat er høj, lever reformerne imidlertid ikke op til regeringernes annonceredehensigter.
transferability of pensions and healthcare rights as well as by allowing wage differentiationaccording to local, regional and sectoral differences in productivity.
I de overordnederetningslinjer for de økonomiske politikker opfordres medlemslandene bl.a. til at fremme konkurrencen på vare- og tjenestemarkederne ved at (i) øge gennemførelsesgraden for direktiverne omdet indre marked i national lovgivning, (ii) yderligere at åbne for offentlige indkøb, (iii) give konkurrence og tilsynsmyndighederne tilstrækkelige beføjelser og ressourcer samt sikre deres reelleuafhængighed, (iv) reducere statsstøtten og (v) fremme markedsadgang og effektiv konkurrencei netværkssektoren.
Among otherthings, the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by(i) transposing Internal Market directives more quickly into national legislation, (ii) furtheropening up public procurement, (iii) giving adequate powers and resources to competition and regulatory authorities and ensuring their independence, (iv) reducing state aid and (v) encouraging market entry and effective competition in network industries.
Efter mange år med konstant fremgang steg den procentdel af EUs lovgivning om det indremarked, som medlemslandene endnu ikke har gennemført i national lovgivning, i 2002, og forværringen fortsatte i 2003.
After many years of continuous progress, the percentage of EU Internal Market legislationwhich Member States had not yet transposed into national law (known as the “transpositiondeficit”) started to increase in 2002, and the deterioration continued in 2003.