natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Først i 1975 indførte man en arbejdsuge på 37 timer og 20 minutter for skifteholdsarbejdere i den kemiske industri, og selv idag arbejder skifte holdsarbejdere i jern- og stålindustrien 37 1/2 time om ugen.
1975 that shiftrcrk in other manufacturing sectors: r.t was not untirtlre working week of 37 hours 20 nLnutes was introduced for shiftworkers in üre chenicar industry, anil shiftworkers in the r_ronand steel industry still work 37t hours a week even today.
Til gengæld for den kortere arbejdsuge ønskede virksomhederne, at anlæggets udnyttelse blev udvidet til at omfatte lørdage, d.v.s. at skifteholdene skulle arbejde efter en turnusordning på seks dage i stedet for fem.
rn return the extension for ttre strorter working week, the fims requested of pLant utirization to saturdays, ie ttre rotation of shtft cre!{s over six days instead of five.
Ovenstående overvejelser var motivet for at de var interesseret i denne ændring.
6x6 is a shift systen trrat irworves six 6-hour rrrcrkr.ng days a week.
Det såkaldte 6x6 system indebærer seks 6-timers arbejdsdage om ugen.
rn the najority of cases there are f,our shifts over a[-mare
I de fleste tilfælde er der fire skift i løbet af 24-timers perioden: natholdet er et fast hold, hvor alle er mænd, mens dagholdene arbejder efter en turnusordning, hvor de har et nyt skift hver uge.
Üre 24-hour period; the night shift is rorked by a fixed, crehr, while the day crer.rs rotate and work a different shlft each week.
Den tidligere form for arbejdstilrettelæggelse var generelt det tradi tionelle diskontinuerlige (8 timerx2 skiftx5 dage) eller halvkontinuerlige
Less frequentry, the 5x6 system is organr.zed in three shifts and no night shift is worked
(8 timerx3 skiftx5 dage) holddriftssystem, som giver en 40-timers arbejds uge for hvert hold.
Generally speaking, the previous form" of örganization was ttre traditionardiscontinuous(Bx2x5)(B hrs x 2 shifts x 5 days) orsemicontinuous(Bx3x5)(ghrsx3shüftg x 5 days) shift, syst,em,giving a r.orking week of 40 hoursfor each crew.
Det første initiativ virksomhederne tog var at ændre det traditionelle system ved at flytte holdene, således at de også arbejdede om lørdagen samt at indføre en "forskydelig" erstatningsfridag i løbet af den
The first move on the trnrt of the firms was to change the tradLtional system by noving the drews on to saturdays also, and creating a rrslidingn conpensatory
6-dages arbejdsuge (virksomhederne var lukket om søndagen).
:rest day durrng the 6day workinE week (ttre plants were shut down on Sundays).
Arbejdsugen forblev uændret 40 timer for alle holds vedkommende, og der blev givet lønforhøjelser for at give arbejderne kompensation for tabet af lørdags- friheden.
Ehe working weelt remaind at 40 hours for all crew'r and Iny increases were r.ntroduced to compensatethe workers for the loss of saturday as a holiday. A number of
Andre aftaler forblev uændrede, skønt der skete nedsættelse af arbejdstiden.
$atutdays were revi€wed,
Der kan således peges på to forskellige "typer" holddriftssystemer i tekstilsektoren.
Leading to neff agreernents for the 6x6 systemi others rerrained, ttrough w"ith reductions in rrurking hotrrs,
Det ene drejer sig om en 6-timers arbejdsdag og det andet en 8-timers arbejdsdag.
Ehtls" trc'distirct of shif,t systems can be identlfieil in tJre
Der findes talrige varianter af hver af typerne,og det vil være formålstjenligt give en kort beskrivelse af dem.
"branches" one referrlnEr: tentire sectorr, to- a 6-hour vorking day and the other to an 8-hour working day.
Ud fra en nyligt udført undersøgelse (1) kan disse varianter beskrives som følger:
There are numerous variations within each on the basis branch and it. wotrld be useful to mention these briefly. of the results of a recertt study (1), these variations can be described aE follooss:
Skift med en 8-timers arbejdsdag.
A): Shif,ts with an 8,-hour working day
Udover de traditionelle diskontinuerlige eller halvkontinuerlige systemer nævnt ovenfor og den variation arbejdstidens fordeling over 6-dages ugen udviser^kan man konstatere følgende forskelle: yderligere et eller to 6- eller 8-timersskift på lørdage, arbejdstiden er fordelt på syv dage om ugen.
In addition to'the traditional discontinuous or semicontinuous systems msxEiorrd aeove arld to ttre wariation in rrhich working hcnus are spread w,€f, ö 6-dayw€ek.
Skift med en 6­timers arbejdsdag.
Ln our research proJect represent the
De situationer der blev behandlet i vort forskningsprojekt repræsenterer det "fuldstændige" 6x6 system (en del af f løjIsvæveafdelingen på Cantoni­ virksomheden), det "ufuldstændige" 6x6 system (en del af fløjIsvæve­ afdelingen og fløj Is­finishing afdelingen på Cantoni­fabrikken) og det forskydelige 6x6 system fordelt på syv dage (Standartela­spinderiet).
Gx6 systen spread over se\ren days (Standartela plant) and the sliding spinnLng plant).
Skifteholdsarbejde og virksomhedsstrategier.
The head of an enterprise in the cotton industry who was interviewed is if the in tfre course of our research stated that in lta1y today itprofitable to build a new spinning or weaving factory only plarfrt can be utilized for at least
Direktøren for en virksomhed inden for bomuldsindustrien, som blev interviewet i forbindelse med forskningsarbejdet, nævnte, at det i dag kun er lønsomt at opføre et nyt spinderi eller væveri i Italien, såfremt anlægget kan udnyttes mindst 8000 timer om året. Kommer man under dette tal, tvinger de faste omkostninger produktomkostningerne op over prisen på importerede produkter.
8000 hours per year.
På den anden side set er det kun ved hjælp af yderst kapital­ intensive produktionsenheder (det erindres måske, at investeringen for hver arbejdsplads i spinderier og væverier kan udgøre helt op til en million
On the other hand, it is onJ.y withcapital--intensive production units (it may be recalled that for new can be as high as capital investments job)whichreducethe spinning and weaving plants one rniltion US dollarsper relative cost of labour to
US$), som reducerer den forholdsmæssige arbejdsløn til 15­20% af produktions­ omkostningerne, at det er muligt at konkurrere med den tredje verden, hvor arbejdslønnen er 5­10 gange lavere end i Italien.
15-20* of production meet the costs that it is Snssible to countries, where labour costs competition froma Third
Som det blev vist i hovedrapporten, adskiller den italienske bomulds- industri sig fra næsten alle andre EF-lande, i og med at man har opret holdt en vis balance mellem import og eksport takket være en vidt rækkende teknologisk omstrukturering.
EEC countries in that it has maintained a certain balance between intrnrts and exports, thanks to far-reaching technological restructuring.
Syd-Korea, Taiwan, Hong Kong og Ægypten) 900.000 t/år, hvilket ca. svarer til den samlede produktion i EF i 1978.
EEC production in 1978.
Samme år viste Italiens handels balance for garner kun et underskud på 5000 t.
In the same year, for Italy the balance of trade in yarns lras negative by only 5000 tonnes.
Tekstilindustriens strategiske mål kan sammenfattes således: intern fremstilling af halvfabrikata (garner og tekstiler).
The sectorrs strategic objective canbesunmed upasfollows: in-plant production of semifinished textiLe products
Her er der afgjort ikke tale om et valg, der er dikteret af motiver, der drejer sig om selvforsyning; der er snarere tale om, at det er nødvendigt for at sikre en vis ensartethed mellem halvfabrikata og færdige produkter.
This is certainly not a choice dictated by motivations of the self-suf.ficJ-ency tlpe; rather, it arises from the need to between seroifinished guarantee an adequate degree of compatibility products and finished products.
Eliolona, Olcese, o.s.v.) fremstiller og markedsfører i realiteten normalt selv færdigvarer (linned, gardinstoffer) eller varetager i hvert fald en stor del af færdigbehandlingen (finish-processer, farvning, og generelt alle de processer der forbedrer tekstilerne).
Legler, produce tend, in fact, to and market finished goods themselves (household 1inen, decoratorfabrics) or at any rate to confer a high degree of finishing on theproduct(finishprocesses,dyeing,andingeneralallthe operations of fabrics enhancement)
Dette strukturmæssige særpræg gør det mere fordelagtigt at fremstille garner og tekstiler på virksomheden, hvorved det sikres, at de har den kvalitet, der er bedst egnet til de senere faser i produktionsforløbet. På den anden side set gør dette det mere problematisk at træffe beslutning om en delvis demobilisering (lukning af spinderier og væverier) i betragtning af de følger det får rent socialt og for virksomhedens image.
This structural characteristic makes it more advantageous toproduce yarns and fabrics within the prant itself, thereby ensuringthat they are of the quality best suited to the phases further downstream in the production cycre. on the other hand, it makes apolicy of partiar denobilization (closure of spinning and weavingplants) more problematical in view of its consequences in social terms and in terms of image.
Andre motiver hænger sammen med de markedsmuligheder (specielt markedet for produkter af mellemste og højeste kvalitet),der opstår som følge af at andre
other motivations are rinked to the market opportunities(especially in the nedir.m-high range) opened up by the reduced production of the other
Med udgangspunkt i den antagelse at omkostningerne er de samme, har de italienske bomuldsfabrikanter derfor besluttet, at det er mere fordelagtigt selv at fremstille halvfabrikata end at importere dem.
Assuming equar costs, the rtalian cottonranufacturing firms therefore decided that i.t is more profitable to produce their semifinished textile products than to imlnrt them.
Elementerne i virksomhedens strategi, således som den er behandlet i hovedrapporten, er vist på diagrammet på næste side.
The comtrronents of company strategy as discussed are shown in the chart on the following page.
Der er en tydelig forbindelse mellem virksomhedsstrategier til omstruk turering og tilrettelæggelse af arbejdet i holddrift. Diagrammet viser klart dette. Dette blev behandlet i 1. Del.
There is a clear connection between company strategies restructur.ing and the organization of rvork in shifts. nade evident by the chart, and was discussed in section
Den største hindring virksomhederne har måttet forcere i forbindelse med udvidet anvendelse af skifteholdsarbejde er arbejdernes modstand mod at give afkald på deres frilørdage og frisøndage.
The chief obstacle that shiftwork is the lprkersr the firms have had to overcome in extendingoptrnsition to giving up their free
På den ene side søger fagforeningerne at fremme den såkaldte "fælles forenings" strategier.
to note, ttre labour in the sl-ders Srosition
Ved at lægge mest vægt på "fællesforeningens" krav opnåede virksomhederne en kompromisløsning som f.eks. 6x6 systemet.
As we have had occasion matter has many different facets.
Dri ftsmæssige beslutninger
Reduction production costs labour to
Strategi ske variabler
Reduction of costsrelativetotalcosts machine
Intern produktion af halvfabrikata importerede produkter
Rapid amortizationofinvestmentsinnew plant
Reduktion af produk­tionsomkostningerne
Reduction of the f ixed-co sE/ product-cost ratio
Reduktion af arbejds­lønnen i forhold til de samlede omkost­
Maximization of plant utilization t irne of to
Forøget maskin­produktivitet
Differentiatedmanagement ofworking time
Nedsættelse af forholdet mellem faste omkostninger og produktionsomkostninger
on the other hand, worker interest,s grouP the individual vary according (fenales/rnales, worker belongs to which speciflcyoung people, order workers, lm"ligrantsr vrork€rs with two jobq, etc).
Udvidelse af skifteholdsarbejde til weekender
The interviews, however, reveared that the workers' opinions on negative.
Nye holddrifts­systemer (6x6) med lørdags­arbejde
in this regard that sme workers suggested rt nay also be signLf,icant the formation of "volunteer'r crews prepared to rotate on the less lnpular shifts
Arbejds­styrkens fleksibilitet usmidighed
(weekends and nights).
Undersøgelse af nye måder at tilrettelægge arbejdstiden på
lEtrus, although by concentrating in past agreements the fims have won concessions on responding to the demands of the 'generar union,
Uden derved at gå udenom de formelle fagforeningsstrukturer lægger virksomhederne nu mere vægt på denne metode til at nå deres mål.
Vülthout clrcumventLng fornal union structuresr the firms are now paying closer attention to this approach as a means of galning thelr obJectLves.
Forslaget blev fremsat af fagforeningerne, men det afspejler klart én relativt ensartet arbejdstagergruppes interesser (gifte kvinder der har børn).
The. proSnsal was put forward by the unions, but it obviously reflects the interestshmogeneous group of workers (uarried of a s5.ngle, relatively wmen wlth chiLdren).
Skifteholdsarbejdes udvikling i fremtiden: fagforeningsstrategier.
Future developments in shiftwork: uqion strategies
Udviklingstendenser i forhandlinger om arbejdstiden.
Trends in the negotiation of vrcrking hours vary in the differentindustri.al sectors.
Udviklingstendenserne i forbindelse med forhandlinger om arbejdstiden udviser forskelle i de forskellige industrisektorer.
secondry' a change is taking place in union thinking on working hours which arises from a nr.rnber of fundamentar considerations
Generelt kan man sige, at der er tale om en ændring i debatten vedrørende fælles målsætninger.
- ret'hinking on the vatidity line widery adopted within of the 'rwork less so that all can .vrorkrtthe unl-ons in recent years.
For det første ser det ud som om der i hvert fald er sket en vis holdningsændring m.h.t. spørgsmålet, om arbejdstidsforkortelse fortsat skal være at finde blandt de spørgsmål fagbevægelsen prioriterer højest, eller om dette ikke skal være tilfældet.
The main that in reason unierrying the abandonment of this line is the fact the last few years reductions in working hours have faired to bring about any appreciable effects on emplolment 1evels;
Det generelle mål - som gælder for den europæiske fagbevægelse som helhed - er at nå til en arbejdstidsforkortelse på 10% inden udgangen af 1980'erne.
- the resultant acknowredg€ment that, although continuing to be a usefur instrument, reduction of working hours can no ronger beregarded as the principaL means of fighting the cut-back in thelaboui force caused by technological innovations;
For det andet er der ved at ske en ændring i fagforeningernes tanker om arbejdstiden.
- the conviction that new elements in the structure of labour dernand and supply are creating new and varied problems that cannot be sorved by a generalized reduction of working hours alone;
Hovedårsagen til at man er gået bort fra denne tankegang er, at arbejdstidsforkortelser igennem de seneste år ikke har haft nogen mærkbar indflydelse på beskæftigelsesniveauet;
(1ltre system of working hours: conditions anil prospects in the textile industry)",
Spørgsmålet om arbejdstidsforkortelse betragtes derfor nu som en del af en omfattende politik om arbejdstidstilrettelæggelse.
The issue of the reduction of of a couprehenslve urcrking hours is ttrerefore nolt seen as lnrt plicy for the marngement of working tine.
Mere end i nogen anden sektor peger udviklingen i forhandlingerne i tekstil industrien på talrige nye indfaldsvinkler til tilrettelæggelsen af arbejds tiden.
In the textile sector mre than in any otlrer, ttre trerd in negotiations to numerous new approaches to the management trnints of working time.
Selv før de senest fornyede aftaler var der allerede 120 virksomheder - hvoraf de fleste hørte til bomuldsindustrien - som anvendte deres anlæg om lørdagen.
120 enterprises
Det indebar ikke overarbejde, men blev opnået ved at arbejde efter
- most of them in the cotton industry
6x6x4 holddriftssystemer (i de fleste tilfælde) eller ved at "forskyde" en dag i den 5-dages arbejdsuge til lørdag med en erstatningsfridag.
llhis did not irxrolve any overtime, but was achieved by using 6x6x4 shift systerns (in rnost cases) or by "sIiding" one day of the 5dayworking week to Saturday, with a compensatory rest day.
Som tidligere nævnt udviser de arbejdstidsmønstre der idag anvendes i tekstil industrien yderst store forskelle.
ftoday, as üras mentioned earlier, the trntterns of working hoursapplied in the textile firms are highly diversified.
Det giver anledning til opstilling af følgende hypotese om udviklingen i forhandlingerne inden for tekstilindustrien: det umulige i at bruge et generelt forslag til yderligere arbejdstids forkortelser; fleksibilitet i arbejdstiden - som allerede er indført - med henblik på at forbedre arbejdernes levevilkår.
Tttis fact leads to ttre following hytrnthesis regarding negotiation trends in the textile sector: pro;nsal
Der er endnu ikke udarbejdet detaljerede strategier til brug i forbindelse med fremtidige forhandlinger. Det er dog muligt at pege på visse tendenser m.h.t. kravene til en række aspekter, som f.eks.:
- the use of ftexibility in 'norking hours, already existing in actual facE, to improve the workerrs living conditions.
- en nedsættelse af arbejdstiden i forbindelse med ubekvemt arbejde; dette ville ikke kun komme til at gælde for arbejde, der indebærer sundhedsfarer, men også nat-, lørdags- og søndagsarbejde;
- extension of the 6x6 system, but with nore rotation of thesaturdays worked (providing a "package'r of hours for the ruorker incJ-uding suppressed national holidays or further reductions of vrorking hours on an annual_ basis);
- fleksibilitet i tilrettelæggelsen af arbejdstiden i forbindelse med forskydelige holddriftssystemer i overensstemmelse med lokale sociale og økonomiske forhold samt de socialt orienterede servicefunktioner;
- reguration of the night shift to nake it easier for workers who so wish to change over to daytime shifts;
- udvidelse af 6x6 systemet, meni forbindelse hermed mere rotation i forbindelse med arbejdslørdage (som resulterer i en "opsparing" af timer til arbejderen, herunder arbejdede helligdage eller yderligere nedsættelse af arbejdstiden på årsbasis);
- retention of a voluntary basis for night work for fernale workers if such work should be negotiated; with an
- regulering af natskiftet med henblik på at gøre det nemmere for arbejdere, som ønsker at gå over på daghold;
- reduction of working hours on an annuar basis for plants int,ensiveutilizationrate;
- natarbejde skal fortsat være frivilligt for kvinder, hvis der skal forhandles om natarbejde;
- introduction of part-tine work, provided it is not solety the fimrs interests that into consideration.
- arbejdstidsforkortelse på årsbasis på virksomheder med intensiv udnyttelsesgrad;
Essentialry, this aretakenpresent tends to reaffirm rinitations inposed on part-time work, such as:
- indførelse af deltidsarbejde, forudsat at det ikke kun er virksomhedens interesser der tages i betragtning.
- the definition of a percentage rimit to ttre number of lnrt-tfuae employees;
- fastlæggelse af en procentuel grænse for antallet af deltidsansatte;
- the possibility worker to return to fult-tine for a trnrt-time date; work at a later
- mulighed for at deltidsansatte kan gå tilbage til fuldtidsarbejde på et senere tidspunkt;
- insertion of a clause obliging the Snrt-time worker not to hold a second job.
- indførelse af en klausul.hvorigennem den deltidsansatte forpligter sig til ikke at påtage sig andet arbejde.
Ttre advisability of the line of approach is demonstrated by existing experience
Erfaringen - herunder de her undersøgte cases - viser, at det er tilrådeligt at anvende "fleksibi li tetsmetoden", som viser, at der blandt de forskellige arbejdstagergrupper og ud fra lokale forhold er forskel på, i hvor stor grad man er villig til at acceptere nye arbejdstidsmønstre.
- including ttre cases studied to accept new here - whlch shows ttrat the degree of wilr.ingmess patterns of working hours varies arrcng different groups of workers and according to local circr:mstances.
12 brede udsnit af mønstre, som er det aksiomatiske resultat af fleksibilitet, anledning til at fagforeningerne stilles over for det vanskelige problem at skulle bringe ligevægt i forhandlingssituationen (1).
t5 problen flexlbiLityr of creates for tlre unions the difflcult the state of negotiations (1).
Den større frihed til at forhandle på virksomhedsniveau gør at fagforenings- opbygningen inden for virksomheden bliver den vigtigste forhandlingsfaktor.
The greater degree of freedon left to cornpany-lerrel negotiations makes the in-plant union st:mcture the main negotiati.ng agent.
Det bliver derfor disse lokale fagforeningsstrukturers opgave at udarbejde løsninger på arbejdstidstilrettelæggelse, hvorigennem det bliver muligt at imødekomme arbejdernes mangesidede krav der, som vi har set, langt fra er ensartede.
It is thereföre to these local union structures that the task falls of fomulating ways of nanaging working tine that are capabl-e of responding to the nanifold denands of the workers and, as we have seen, these demands are not at. all honogeneous.
(1) Problemet ved at forene disse to målsætninger er klart antydet i en rapport udarbejdet af en landssekretær for Tekstilarbejderforbundet,
(1) The difficulty involved in unifying these two objectives isindicated clearly in a report by a National Secretary of ttre Confederated $extiLe Idorkersr Union, which contains thefollowingprolnsal.:'...Ibelievethatwe must be more f.l-exibLe where working hours are concerned ... alongside thewonen dayt:i.ne rprkers in Reggio Enilia who opt for a short workinE day rather than a short working week, t?rere areworkers in other areas who are withdrawing from union
Og igen: "... virksomheder som Standartela Sud kan ikke fortsat have vilkår, der er så favorable i forhold til deres konkurrenter" (Søndagsarbejde).
Andagain:"..,.firmsto enjoy conditjons nembershipfortheoppositereason."such as Standartela Sud cannot continue in comparison with their coryetitors" that are so favourable (Sundayworking).
Case­undersøgelser af virksomheder
Casestudies of firms
Standartela Sud­fabrikken i Notaresco: indførelse af et forskydeligt
The standartela sud plant at lilctaresco: introduction of a sliding
6x6 holddriftssystem i en spindeafdeling.
6x5 shift sysLem in a spinning division
Fabrikken fremstiller garn af naturfibre.
The prant makes yarn from natural f ibres.
Indtil 1978 var produktionen stor nok til at kunne udgøre 60% af produktions­ kapaciteten, der var ca. 7000 kg garn om dagen. I begyndelsen af 1980, da man satte de nye spindemaskiner i kontinuerlig drift, kom produktionen op på 11.000 kg pr. dag.
until L978, output was sufficient to occupy 6oc of the existing production capacity, amounting to about 7o0o kg of yarn per day.Early in 1980, when new spinning machines started continuous working, daily output reached
Denne produktionsstandard blev nået ved at anvende moderne halvautomatiske spindemaskiner.
Tttis production semi-autonatic standard was achieved by the use of modernspinning machines.
Disse maskiner, der hver har 544 spindler, er kendetegnet ved betydelige fornyelser som f.eks. automatisk trådopsamling, elektronisk advarselssystem for trådbrud og maskinstop samt automatisk spoling.
The outstanding new features picking of these machines - each with 544 spindles - are automatic up, electronic yarn breakage and machine breakdown detection and automatic slnoling.
Arbejdsstyrken udgør i alt 195 ­ 112 mænd og 83 kvinder.
195, nade up of 112 men and 93 women.
Heraf er 175 operatører, mens de øvrige 20 er vedligeholdelsespersonale og servicehold; der er ligeledes en kontorfunktionær og en værkfører.
175 are operatives and the other
Alle medarbejdere bor i nærheden af virksomheden.
Alr enployees rive near to the plant.
Arbejdsstyrken kommer fra følgende grupper: 45% ­ hvoraf de fleste er kvinder ­ har været arbejdsløse og hævet arbejdsløshedsunderstøttelse siden
The labour force is drawn from the foJ.Lowing sources:
1970 efter at en tøjfabrik dengang blev lukket; 25% er unge arbejdere, der er rekrutteret fra de særlige ungdomsbeskæftigelseslister (1); 25% indtrådte i virksomheden gennem Den europæiske Socialfonds erhvervsuddannelseskurser.
45t - rnostly women - had been unemployed and on benefit since 1970 following ttre shutdown of a clothing factory; 2s* ate ]roung workers recruitedfrom the speciar ]Duth emprolment rists (1); 25g entered through the vocational training courses of the European social