natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SEMINAR VEDRØRENDE OVERSIGT OVER FORSKNINGEN OM SAMMEN HÆNGEN MELLEM ARBEJDSTID OG FRITID I EUROPA.
The Foundation's consolidated report is a survey of the most important empirical studies carried out in Europe in recent years on the factors which combine to determine the "modes" and "content" of the redistribution of leisure time and working time.
Afholdt i Dublin d. 17. og 18. februar 1983
In particular, the report can serve as a source of information on which to base the Foundation's future research activities.
Den sammenfattende rapport udarbejdet af instituttet er en oversigt over de vigtigste empiriske undersøgelser, der er blevet udført i Europa i de senere år om de faktorer, der tilsammen er afgørende for "metoderne" og "indholdet" m.h.t. en omfordeling af fritiden og arbejdstiden. Rapporten vil navnlig kunne tjene som grundlag for instituttets forskning fremover.
Nevertheless, it clearly identifies the deficiencies that exist - evidently the result of the difficulties inherent in the subject and of the differing approaches to it - as regards both methodology and, far more important, the conceptual line to be followed.
Rapporten ligger under for de begrænsninger, der gælder for al forskning, hvor det direkte mål er at gøre ¡status over det område, der behandles.
The absence of any joint Community approach makes it necessary, in objective terms, to carry out research into the policy guidelines which the responsible Community institutions can pursue in the framework of sectoral policies - and in some cases this has already begun.
Alligevel peger man i rapporten klart på de mangler, der findes — og som øjensynlig er affødt af de problemer emnet indebærer og de forskellige måder det kan gribes an på - med hensyn til såvel metodologi, og langt vigtigere, hvorledes problemet skal formuleres.
We need only remember the activities and initia tives taken at Community level in sectors concerned with the improve ment of working conditions (action programme on health and safety at work) and the reorganisation of working time (Resolution of the
For at forstå hvorfor dette er så nødvendigt, behøver vi blot at tmke på de aktiviteter og initiativer, der er blevet sat i gang på EF-plan på områder, der omhandler forbedringer af arbejdsvilkårene (handlingsprogram om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen) og omlægning af arbejdstiden (Ministerrådets resolution fra december 1979 samt det nyligt udsendte memorandum fra Kommissionen).
Council of Ministers of December 1979 and recent Commission
Rapporten viser dog ret tydeligt, at "begrebet" arbejde på det sociale niveau ikke længere spiller en så central og afgørende rolle på . den generelt accepterede værdiskala.
However, the report does make it possible to establish fairly clearly that the "work" concept no longer plays such a central and decisive role, at social level, within the generally accepted scale of values.
Grundene til at man formodentligt er nået frem til et nyt værdi system er forskellige, men det ser ud til, at det med temmelig stor sikkerhed kan siges, at dette fænomen er blevet fremskyndet af den ekspansive udvikling i den internationale økonomi og de enkelte landes økonomi og at informations- og kommunikationssystemerne er blevet bedre.
The causes which have presumably led to a new system of value judgments are varied, but it seems fairly certain that this phenomenon was encouraged by the expansive trend of the international economy and the national economies and by the time span of this positive trend, together with the growing ease of communication and information; these are all dynamic cultural factors which have led to a redefinition of the priorities to be set in a remodelled scale of individual and social values.
Den nuværende vidt udbredte økonomiske afmatning, som, navnlig på grund af at hele produktionsområder i vid udstrækning er blevet rationaliseret og/eller omstruktureret, mere og mere har resulteret i nyskabelser inden for teknologien og elektronikken, har nu imidlertid uundgåeligt medført, at systemet er blevet tilført nye faktorer, og at sammenhængen mellem de forskellige komponenter af tidsanvendelse er blevet ændret på såvel det individuelle som det kollektive plan.
The present widespread economic recession which, particularly as a result of major processes of rationalisation and/or restructuring of entire areas of productive activity, has led to increasing tech nological and electronic innovation, has, however, now inevitably introduced new factors into the system and a new interrelationship between the various components of the pattern of time use, both at individual and at collective level.
Det er tydeligt, at der findes nogle elementer, som ikke kan tolkes klart og entydigt, da det på den ene side ser ud til, at en nedsættelse af arbejdstiden (arbejdstidsforkortelser, loft over ubekvemme arbejdstider eller overtid, sænket pensionsalder, korttidsarbejde på grund af vanskeligheder i virksomhederne o. s.v.) på besynderlig vis undertiden virker somren/ tilskyndelse til at arbejde mindre, og dette svarer på sin vis bedre til den enkeltes ønsker.
For on the one hand, the decrease in working time (reduction of working hours, restriction of unsocial hours or overtime, early retirement, short-time working because of company difficulties, etc.) sometimes seems, in a curious way to encourage the tendency to work less and in a way that responds more fully to personal aspirations; on the other hand, largely because of the change in disposable incomes, the resulting relatively greater freedom from work does not make it possible to satisfy Long-standing expectations.
På den anden side, og hovedsagelig fordi de disponible indkomster har ændret sig, giver den
Naturally all this calls for consideration and for evaluation, and also touches on educational policy, training policy and on social policies in the broad sense; as far as the Foundation's interests are con cerned, this makes it even more necessary to acquire in-depth information on the situation.
Da undersøgelsesområdet potentielt set er meget bredt, er det ret sandsynligt, at det i betragtning af ovenstående bliver nødvendigt at få klarlagt en række prioritetsområder.
Since the potential scale of this field of investigation is very wide, it is fairly likely, in view of the above, that priorities will have to be defined.
I den sammenhæng og med det formål at være instituttets organer behjælpelig med deres overvejelser, vil det være nyttigt at pege på nogle af de områder, som kunne blive prioriteret højest:
Foundation's bodies in their deliberations, it is useful to indicate some of the areas which could be regarded as priorities:
Betydningen af at: de forskellige "servicefunktioners" åbningstider ikke er synkroniseret eller at de er utilstrækkelige.
4.6 as regards young people, special attention shouLd be paid to identifying the motives which in some cases prompt them to prefer unemployment to non-creative jobs or to jobs which do not satisfy the frequent demand for personal involvement.
Uanset hvilke kriterier, der faktisk vælges til at klar lægge de ny forskningsemner inden for dette område, er det særlig vigtigt at man i udvælgelsen af disse områder tager tilstrækkelig hensyn til informationsbehovet, som tydelig findes på det nationale plan og EF-plan, således at de institutioner, der har ansvaret for at gennemføre lov givning og kollektive overenskomster, kan bibringes en større viden.
Whatever the criteria which will actually be chosen to determine the new research areas in this sector, it is particularly important that the choice should take sufficient account of the need for information which is apparent at national and Community LeveL, with a view to furthering the knowledge of those who are institutionally responsible for developing legislative or collective bargaining policies.
MELLEM ARBEJDSTID OG FRITID
SURVEY OF RESEARCH WORK ON THE INTERRELATIONSHIPS BETWEEN WORKING TIME AND LEISURE TIME IN EUROPE
I - OVERSIGT OVER FORSKNINGSSITUATIONEN
I - GENERAL REVIEW OF THE RESEARCH SITUATION
Forskningen har nået vidt forskellige stadier i forskellige lande Betydningen af den økonomiske situation og kulturelle faktorer Karakteristika ved forskningen i hvert land
Research Is very unequally advanced in different countries The influence of the economic situation and cultural factors Nature of the characteristics of research in each of the countries
2.1 Tidsbudgetter, undersøgelser og statistik 2.1.1 Tidsbudgetter på nationalt plan 2.1.2 Tidsbudgetter på lokalt plan 2.1.3 Andre økonomiske og statistiske metoder
2.1 Time budgets, surveys and statistics 2.1.1 Time budgets at national level 2.1.2 Time budgets on a smaller scale 2.1.3 Other economic and statistical approaches
2.2 De generelle virkninger for den enkelte af arbejdstidens form og indhold 2.2.1 Arbejdsforholdenes indflydelse på fritidens indhold og form 2.2.2 Følgerne for fritiden af arbejdstidstilpasning 2.2.3 Virkningerne på fritiden af en arbejdstidsreduktion 2.2.4 Arbejdsophør og fritid
2.2 General effects on the individual of the content and forms of working time 2.2.1 Influence of working conditions on the content and forms of free time 2.2.2 Consequences of adaptation of working time on free time 2.2.3 Effects of a reduction in working time on free time 2.2.4 Cessation of work and leisure time
2.3 Virkningerne af tidsorganisation på samfundssystemet som helhed 2.3.1 Tidsorganisation og rurastrukturer 2.3.2 Økonomiske og sociologiske aspekter ved tid 2.3.3 Samspillet mellem arbejdstidsplaner
2.3 Effects of the organization of time on the social system as a whole 2.3.1 Organization of time and space structures 2.3.2 Economics and sociology of time 2.3.3 How work schedules interact
2.4 Uligheder med hensyn til tid - målgruppemetoden 2.4.1 Skifteholdsarbejdere 2.4.2 Kvinder og familielivet 2.4.3 Ældre arbejdere 2.4.4 Integrerede metoder
2.4 Inequalities in respect of time - the target-group approach 2.4.1 Shiftworkers 2.4.2 Women and family life 2.4.3 Elderly workers 2.4.4 Integrated approaches
2.5 Institutionel aktivitet med hensyn til at bringe arbejdstid i relation til fritid 2.5.1 Tidsspørgsmålets forsvinden fra den offentlige debat 2.5.2 Tiden som et centralt emne i den offentlige debat
2.5 Institutional activity in relating working time to leisure time 2.5.1 Disappearance of the time question from public discussion 2.5.2 Time as central to current public discussion
2.6 Nye tendenser i forskningen 2.6.1 Fornyet overvejelse af arbejdsbegrebet 2.6.2 Spørgsmålet om den uformelle økonomi 2.6.3 Familien og nye udviklinger på arbejdspladsen 2.6.4 Ledig tid og fritid 2.6.5 Virkningen på fritiden af ændringer i industrien og af ny teknologi
2.6 New trends in research 2.6.1 The concept of work reconsidered 2.6.2 The question of the informal economy 2.6.3 The family and new developments in work 2.6.4 Unoccupied time and free time 2.6.5 The effect of changes in industry and of new technologies on free time
Dette studium består af en undersøgelse. Formålet et at identificere og evaluere den litteratur, som omhandler sammenhængen mellem arbejdstid og fritid.
This study consists of a survey, the objective being to identify and evaluate the literature dealing with the problem of the interrelationships between working time and leisure time.
Vi har bevidst begrænset os til studier og forskning, som enten kan være foretaget på offentligt eller privat initiativ, og udelukker således dokumenter, hvori arbejdsmarkedsparternes holdninger og krav opstilles.
We have deliberately restricted ourselves to studies and research reports, whether publicly or privately initiated, thus excluding documents setting out the positions and demands of one or other of the social partners.
I vort studium af denne ofte udførlige litteratur har vi koncentreret os om at analysere de arbejder, som øger vor viden om de faktiske kendsgerninger, såsom spørgeundersøgelser, monografier og statistik, og dem, som indfører en ny teoretisk analyse af kendsgerningerne, såsom en nydefinition af de Kategorier, der er anvendt til forståelse af problemet, og teoretiske synteser.
Our main preoccupation in studying this often copious literature has been to analyse works which improve our knowledge of the facts (such as surveys, monographs and statistics) and those which bring a new theoretical analysis to bear upon them (such as a redefinition of the categories used in apprehending the problem, and theoretical syntheses).
Vore studier omfattede ni lande: Belgien, Danmark, Frankrig, Storbritannien, Irland, Italien, Luxembourg, Holland og Forbundsrepublikken Tyskland.
Our studies covered nine countries: Belgium, Denmark, France, Great Britain, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands and the Federal German Republic.
I vor dækning af så kolossalt et område kan vi naturligvis ikke hævde at have foretaget en udtømmende undersøgelse.
In covering a field of such vast extent, we clearly cannot claim to have produced an exhaustive survey.
Selv om vi har foretaget omhyggelige forespørgsler, kan der være litteratur, som vi har overset. Men i det store og hele mener vi ikke at have udeladt noget større forskningsarbejde.
Despite the careful inquiries we have made, some of the literature may have been overlooked, but we do not think that, generally speaking, any major piece of research has been omitted.
Vor arbejdsmetode var som følger: vi udarbejdede en analytisk tabel med en inddeling i otte hovedemner, således at dokumenter kunne samles og rapporter præsenteres under ensartede overskrifter for hvert land. Denne ordning i tabelform vises i et tillæg.
Our working method was as follows: we drew up an analytical table distinguishing eight main themes so as to enable documents to be collected and reports presented under uniform headings for each country.
Derefter besøgtes hvert land, og der oprettedes kontakter med arbejdsmarkedets forskellige parter, med de respektive myndigheder og, fremfor alt, med de vigtigste forskningscentre, som udfører sociologiske studier af fritid og arbejde.
Next, each country was visited and contacts made with the various social partners, the respective administrations and, above all, the principal research centres studying the sociology of leisure and the sociology of work.
Disse undersøgelser i marken suppleredes med skriftlig kontakt med alle de organisationer, som vi ikke havde kunnet opsøge (hovedsagelig på grund af deres geografiske spredning).
This field investigation was supplemented by written contact with all the organisations we had been unable to visit (largely owing to their geographical dispersion).
Nærværende rapport består af to dele:
This report consists of two parts:
- en oversigt, hvori vi har forsøgt at vurdere den generelle forskningssituation ved at angive hvilke emner, der forskes i, og hvor.
- a general review with an attempted assessment of the overall situation of research indicating which themes are being studied, and where;
- ni nationale rapporter, som alle er struktureret på samme måde: en generel beskrivelse af den forskning, der foregår; et kort overblik over eller en beskrivelse af det mest betydningsfulde arbejde inden for hvert af de emner, der undersøges; et vejledende emneregister; og en liste over de relevante myndigheder og forskningscentre.
- a series of nine national reports, all structured in the same way: an overall description of the research being carried out; a summary or description of the most significant work on each of the themes studied; a subject bibliography for guidance; and a list of the administrations and research centres concerned.
N.B. Hvor en forfatters navn med årstal angives i parentes, kan man slå op i den relevante nationale rapport og finde de nøjagtige henvisninger og se et eventuelt uddrag, der omhandler pågældende arbejde.
N.B. Whenever an author's name is cited with a date between brackets, consult the relevant national report to obtain the exact references and see the abstract, if any, dealing with the work in question.
I - OVERSIGT OVER FORSKNINGSSITUATIONEN
GENERAL REVIEW OF THE RESEARCH SITUATION
Vi må først understrege, at sammenhængen mellem arbejde og fritid i intet land er et autonomt forskningsområde med dets egne kriterier. Dette forhold gjorde det langt vanskeligere end først antaget at foretage nærværende undersøgelse.
We must first make it clear that in no country is the relation ship between working time and leisure time an autonomous field of work with its own criteria.
I de fleste tilfælde analyseres samspillet mellem arbejdstid og fritid blot som en bestanddel af forskning, som dækker adskillige andre områder, såsom byplanlægning, familiesociologi, fritidssociologi, ergonomi og arbejdssociologi, tidsfilosofi, arbejdsbesparelse og så videre.
In the majority of cases the interaction between working time and leisure time is analysed merely as a component of research covering several other fields, such as town planning, sociology of the family, sociology of leisure, ergonomics and sociology of work, time philosophy, work saving and so on.
Med andre ord er det materiale, der kommer ind på nærværende emne, spredt meget vidt.
In other words, the materials touching this subject are very widely dispersed.
Det er først i de sidste få år, at forskningsgrupper med specifik interesse i tid og dens fordeling er begyndt at dukke op.
Only during the last few years have research teams having a specific interest in time and its allocation begun to make their appearance.
Dan kan fremføres tre generelle kommentarer:
Three general comments may be offered:
1.1 Forskningen har nået vidt forskellige stadier i forskellige lande
1.1 Research is very unequally advanced in different countries
Landene kan opdeles i fire grupper efter den mængde forskning, der er udført i arbejdstid og fritid:
Four groups of countries may be distinguished as regards the volume of research on working time and leisure time:
- de lande hvor forskningen i arbejdstid og fritid fra et sociologisk, økonomisk og filosofisk synspunkt er langt fremskreden: Danmark, Storbritannien, Frankrig og Tyskland
- those in which research on working time and leisure time is well developed from the viewpoints of sociology, economics and philosophy: Denmark, Great Britain, France and Germany;
- de lande hvor der er skrevet mange bøger og artikler om arbejdstid, men derimod kun få, der omhandler fritid; dette er stort set tilfældet i Italien
- those in which many books and articles have appeared on the subject of work time but, by contrast, few dealing with leisure; this is largely true of Italy;
- de lande hvor det meste videnskabelige arbejde har været koncentreret om fritid, og kun i mindre grad om arbejdssociologi: Belgien og Holland
- those in which much scientific effort has been devoted to leisure time, but relatively less on the sociology of work time: Belgium and the Netherlands;
- de lande hvor der er kun i meget beskedent omfang er forsket i disse emner: Irland og Luxembourg
- those where little research at all has been done on these subjects: Ireland and Luxembourg.
1.2 Betydningen af den økonomiske situation og kulturelle faktorer
1.2 The influence of the economic situation and cultural factors
I næsten alle disse lande har udviklingen af sociologien og afkortningen af arbejdstiden stået på i nogen tid, fremhjulpet af de hurtige fremskridt i industrialiseringen har skabt siden 2. verdenskrig.
In nearly all of these countries the growth of sociology and of the economics of working time has a long history, favoured by the rapid strides in industrialization since the Second World War.
Det synes som om en vækstøkonomi går hånd i hånd med en humanisering af arbejdsvilkårene.
It would seem that a growth society goes hand in hand with a civilization based on work.
Spørgsmålet om fritid ses derfor som arven efter og resultatet af økonomisk fremgang og det industrielle systems stigende produktivitet.
Thus the question of free time and leisure is seen as the legacy and result of economic progress and of the increasing productivity of the industrial system.
Dette var baggrunden for, at der i 1960erne opstod en interesse i "fritidssamfundet". Det var på det tidspunkt, at fritidssociologi blev et forskningsområde i sig selv. Dette stadium symboliseres af Joffre Dumazediers arbejde i Frankrig (se hans kendte Vers une civilisation des loisirs, udgivet i 1962 og oversat til adskillige sprog).
This was the background to the emergence of interest in the "leisure society" in the 1960's.
Han blev midtpunktet i en stor gruppe sociologiforskere i Paris, mens der i Tyskland oprettedes en "Fritidsforening", i Belgien "Fondation Van Cle", og forskere i Holland begyndte at interessere sig stærkt for disse problemer.
He became the centre of a large group of researchers in sociology in Paris, whilst in Germany a "Society of Leisure" was founded, as was the "Fondation Van Clé" in Belgium, and researchers in the Netherlands began to become very interested in these problems.
Alle disse fænomener var inspireret af den samme optimistiske antagelse, at teknologi og vækst progressivt ville befri menneskeheden fra arbejde og åbne op for en ny fase i menneskehedens historie.
All these phenomena were inspired by the same optimistic belief, that technology and growth would free mankind progressively from work and open up a new phase of human history.
Havde Jean Fourastier ikke i 1965 i Les 40 000 heures forudsagt, at arbejdsugen "inden længe" ville blive reduceret til 30 timer, og det kun i 40 uger om året og kun i 35 år af hans levetid?
Had not Jean Fourastié forecast in 1965 in Les 40 000 heures that "before long" the working week would be reduced to thirty hours, and that for only forty weeks in the year and for only thirty-five years of his life.
Samtidig fik den stigende levestandard i alle landene regeringerne til at vende opmærksomheden mod "fritidsindustrien", en sektor som man mente ville gennemgå en betydelig vækst, og der blev overalt lagt vægt på omfattende offentlige faciliteter, der sigtede mod at forbedre livskvaliteten.
At the same time the rising standard of living in all countries caused governments to turn their attention to the "leisure industry", a sector which it was thought would experience spectacular growth, whilst much attention was given everywhere to public amenities aimed at improving the quality of life.
Omkring 1968 - 1970 kom den første kulturelle opdeling, der brød ind i denne progressivistiske utopi.
About 1968-1970 the first cultural division occurred in this utopia of progress.
I kritikken af "forbrugersamfundet", som affødtes af en vis desillusionering blandt unge med den lyserøde fremtid, der i 1960erne blev forudsagt af de humane videnskaber, afvises et overoptimistisk syn på fritiden. Fra det tidspunkt kunne det
Criticism of the "consumer society", born of a certain disillusion among young people with the rosy future forecast by the human sciences during the 1960's, rejected an over-optimistic view of leisure.
- 5 - også betragtes som et fremmedgørelsens univers (forbrugerne lænket til forbruget af goder), som langt fra at være en frigørelse fra fremmedgørelse fra arbejdet, betragtedes som en forlængelse eller intensivering af den.
- 5 - universe of alienation (consumers chained to the consumption of goods) which, far from being a liberation from the alienation of work, was regarded as prolonging and intensifying it.
Samtidig rettedes opmærksomheden i stigende grad mod arbejdsforholdene og arbejdets organisation.
At the same time increasing attention was being given to working conditions and the organization of work.
Banebrydende arbejde som det, der blev foretaget af Friedman i Frankrig, skabte store fremskridt i slutningen af 1960erne, da arbejderne i deres krav lagde større vægt på arbejdskvaliteten.
Pioneer work such as that done by Friedman in France made great strides at the end of the 1960's as workers' demands began to lay greater emphasis on the quality of work.
Set herudfra udgør årene 1968 - 74 noget af en guldalder for industriel sociologi.
In this respect, the years 1968-74 repre sent something of a golden age of industrial sociology.