natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Metalfabrikations-industrierne og præcisions-fabrikation over skriften dækker metallurgi, maskin-, værktøjs-, motor- og køretøjskonstruktion, fabrikation af kontormaskiner, skibsbyggeri, luftfartsindustrien og fremstillingen af optiske og præcisionsinstrumenter.
- 3 - the manufacture of office equipment and computers and of electrical and electronic machines, shipbuilding, the aerospace industry and the manufacture of optical and precision instruments.
Den næste sektor, d.v.s. Andre fabrikations-industrier, dækker fødevareindustrien, tekstilindustrien, læder, sko-, og tøjindustrien, træ- og møbelindustrien, papir, tryknings- og forlagsindustrierne, gummi og plastic-industrierne og mange flere.
The next sector, that of other manufacturing industries, covers the food industry, the textile industry, the leather, footwear and clothing industry, the wood and furniture industry, the paper, printing and publishing industries, the rubber and plastics industries and many more.
Den sidste kategori er Bygnings- og civilingeniørsindustrierne.
The last category is Building and civil engineering.
Energi og vand sektoren gav et antal problemer, som blev nævnt i den første rapport.
The energy and water sector posed a number of problems which were mentioned in the first report.
Selvom den er en sekundær industri, er selve arbejdet med at distribuere vand/gas/elektricitet ofte betragtet som en service. I deres rapporter henførte flere lande faktisk disse til de tertiære industriers sektor, medens andre ved at se på sektoren som en helhed inkluderede dem i de sekundære industrier.
Although it is a secondary industry, the specific task of distributing water/gas/electricity is often regarded as a service.
Som det nu var, blev alle data, som direkte henførte til distributionen af vand/gas/elektricitet, samlet i et appendix til den første rapport, medens den anden indeholder data i relation til energi og vand sektoren som en helhed.
In the event, the data relating specifically to the distribution of water/gas/electricity were assembled in an Appendix to the first report, whilst the second contains the data relating to the energy and water sector as a whole.
Disse data er dog ikke komplette, idet de kun dækker fem lande; på samme måde inkluderer adskillige rapporter ikke bygnings- og civilingeniørsindustrierne.
These data are, however, incomplete as they only cover five countries; similarly, several reports do not include building and civil engineering.
C. Kilder
C. Sources
Undersøgerne i de forskellige land satte specielle undersøgelser i gang under anvendelse af forskellige måder og metoder for at kunne udarbejde deres rapporter om skiftearbejde i deres eget land.
The researchers in the various countries commissioned special surveys, using different means and methods, in order to prepare their reports on shiftworking in their own particular country.
De danske og hollandske rapporter er imidlertid en undtagelse herfra, idet de er baseret på regeringernes kildematerialer, medens de tyske og irske rapporter også bruger europæiske kilder (EUROSTAT).
The Danish and Dutch reports are an exception to this, however, being based on Government sources, whilst the German and Irish reports also use European sources (EUROSTAT).
Den tyske rapport indeholder data om alle de andre medlemslande undtagen
The German report contains data on all the other Member States except the Netherlands*.
De andre anvendte kilder vil blive nævnt sammen med hver tabel, ligesom tallene i teksten taget fra de nationale rapporter, hvor de varierer fra Eurostat data.
The other sources used will be quoted for each table as will, in the body of the text, the figures taken from the national reports, where they differ from the Eurostat data.
FØRSTE KAPITEL : GRUNDENE FOR SKIFTEARBEJDE
CHAPTER ONE : THE REASONS FOR SHIFTWORKING
1.1 De kontinuerlige produktionsprocesser
1.1 The continuous production processes
Folk har stadig en tendens til at forbinde tanken om skiftearbejde med deres indtryk af de store højovne, som behøver konstant tilførsel af brændsel for at holdes i gang.
People still tend to connect the idea of shiftwork with their impression of the great blast furnaces which need a constant supply of fuel to keep them going.
Men selvom tekniske nødvendigheder stort set havde ansvaret for skiftearbejdets opståen i denne og et antal andre sektorer af industri, kan kun en forholdsvis lille del af skiftearbejde idag tilskrives den slags nødvendighed.
But even though technical necessities were largely responsible for the advent of shiftworking in this and a number of other sectors of industry, nowadays only a relatively small proportion of shiftwork can be ascribed to this kind of necessity.
Vi må søge andre steder for hovedårsagerne til væksten af denne slags arbejdsorganisation, eller i det mindste søge at analysere det i en dybere grad.
We must look elsewhere for the main reasons for the growth of this type of work organisation, or at least seek to analyse it in greater depth.
Det er ikke så meget et teknisk som et omkostningsproblem: Det er teknisk særdeles muligt at lukke fuldt­kontinuerlig processer ned for natten, men det er også yderst kostbart.
It is not so much a technical problem as one of cost: technically, it is perfectly possible to shut fully continuous pro­cesses down at night, but it is also extremely expensive.
De processer, som i almindelighed anses for fuldt­kontinuerlige teknisk set, er faktisk ofte også yderst kapital­intensive, måske delvis på grund af ønsket om at auto­matisere dem så meget som muligt for derved at nedskære det antal arbejdere, som bliver nødt til at arbejde udenfor normale timer.
In fact those processes which are generally regarded as fully continuous in technical terms are often also highly capital-intensive, perhaps due in part to the desire to automate them as much as possible so as to reduce the number of workers who have to attend outside normal hours.
1.2 Rationalisering af produktion og tekniske nyindførelser
1.2 Rationalisation of production and technical innovations
Den elementære grund for skiftearbejdets vækst i de senere år er økonomi.
The basic reason for the growth of shiftwork in the last few years is an economic one.
Idag er det præcist i de industrier, hvor der ikke er teknologiske krav om at holde fabrikerne åbne hele tiden, at 2 χ 8 timer (halv­kontinuerlig og ikke­kontinuerlig) og 3 χ 8 timer (fuldt­kontinuerlig) skift er ved at blive mest almindeligt fore­kommende (biler og tekstiler f.eks.).
Today, it is precisely in those industries where there are no technological pressures to keep the plants working all the time that the 2 χ 8 hr (semi-continuous and discontinuous) and the 3 χ 8 hr (fullcontinuous) shifts are becoming most common (cars and textiles, for example).
Det er også en kendsgerning, at skiftearbejde vokser hurtigere i forhold til procentdelen af arbejdere end til procentdelen af firmaer.
It is also true that shiftworking is growing more quickly in terms of the percentage of workers involved than in the percentage of companies.
Det synes derfor, somom skiftearbejdets vækst er et fænomen, som er tættere knyttet til rationalisering af produktionen, via en forøgelse af graden af fast kapital investering pr. mand.
It therefore seems that the growth of shiftworking is a phenomenon more closely allied to rationalisation of production, via an increase in the rate of fixed capital investment per head.
Skiftearbejde er selvfølgeligt ikke den eneste måde at opnå større brug af de faste midler i produktionen på.
Shiftwork is not, of course, the only means of achieving greater utilisation of the fixed aspects of production.
Overarbejde er også vidt udbredt herfor.
Overtime working is also widely used to this end.
Valget mellem overarbejde og skiftearbejde påvirkes af størrelsen og regelmæssigheden af efterspørgslen, såvel som de bonus, der betales for disse to arbejdsmåder.
The choice between overtime working and shiftwork will be influenced by the size and regularity of demand, as well as by the bonus rates these two types of working attract.
1.3 Reduktion af arbejdstimerne
1.3 Reduction in working hours
Antallet af timer, som faktisk arbejdes, og det teoretiske antal arbejdstimer, er ikke det samme.
The number of hours actually worked and the theoretical working hours are not the same.
Overarbejde skal lægges til og feriedage og fridage trukket fra dette teoretiske total-antal.
To this theoretical total must be added overtime, and holidays and days off subtracted from it.
Hvis vi tager Tyskland som et eksempel ser vi, at det gennemsnitlige antal faktiske timer arbejdet pr. mand gik ned med 16% mellem 1960 og 1975, d.v.s. gennemsnitlig med 1% om året.
If we take Germany as an example, we will see that the average number of actual hours worked per worker decreased by 16% between 1960 and 1975, i.e. by 1% a year on average. There are two main reasons for this:
Der er to hovedgrunde for dette: - Reduktionen af den teoretiske arbejdsuge fra 44 til 40 timer. - Forøgelsen af de gennemsnitlige berettigede feriedage pr. år fra 16 til 24 dage.
- the reduction in the theoretical working week from 44 hours to 40. - the increase in the average annual holiday entitlement from 16 days to 24.
Det kan ses, at der er mere skiftearbejde i firmaer, der beskæftiger mere end 500 lønmodtagere end i alle firmaer som en helhed.
It can be seen that there is a greater proportion of shiftworking in companies employing more than 500 wageearners than in all companies as a whole.
Desuden er forholdet af arbejdere, som er ansatte i store firmaer, stadigt stigende.
In addition, the proportion of workers employed in large companies is steadily increasing.
Dette kunne derfor betragtes som en anden grund for skiftearbejde.
This could therefore be regarded as another reason for shiftworking.
I virkligheden synes det vanskeligt at skille dette fænomen fra produktion rationaliserings-processerne, med mindre det kan forklares ved, at det synes at være lettere (eller mere almindeligt) at øge antallet af skiftearbejdere i et firma, hvor skifte arbejde allerede er en etableret praksis, end at introducere skiftearbejde i et firma, hvor det hidtil har været ukendt.
In actual fact it seems diffi cult to separate this phenomenon from the production rationalisation processes, unless it can be explained by the fact that it seems to be easier (or more common) to increase the number of shiftworkers in a company where shiftworking is already an established practice, than to introduce shiftworking into a company in which it has so far been unknown.
(offentlig transport, restaurationsfaget, hospitaler etc.).
One of the main reasons for shiftworking in the service industries is the fact that the services are required outside normal working hours (public transport, the catering trade, hospitals etc.).
Dette er normalt ikke tilfældet indenfor industrien (undtagen i særligt specificerede tilfælde såsom dagspressen), fordi varerne kan oplagres i korte perioder.
This is not usually the case in industry (except for certain specific instances like the daily press) because the goods can be stored for short periods.
Skiftearbejde kan dog være at foretraække fremfor oplagring for at kunne klare højde- og lavpunkterne i løbet af året.
Shiftworking may, however, be preferred to storage in order to cater for the peaks and troughs of demand over the year.
Disse udsving kan være sæsonbetonede (sukkerpro duktion) eller uregelmæssige, enten på grund af efterspørgsel eller tilførslerne af råmaterialer, særligt hvis disse er letfordærvelige (fødevareindustrien).
These fluctuations can be seasonal (sugar production) or irregular, due either to demand or the availability of the raw material, especially if it is perishable (food industry).
Endelig er der visse sektorer med grund, der er særegne for dem.
Finally, there are certain sectors with reasons peculiar to them selves.
Den lave pris for elektricitet om natten, f.eks., kan være tilskydende for skiftearbejde i de sektorer, hvor forbruget er højt, eller skiftearbejde kan være nødvendigt i visse arbejdsoperationer for at holde trit med produktionen i det foregående eller efterfølgende stadie, fordi de forskellige stadier af produktionen er mekaniseret til en forskellig grad.
The lower cost of electricity at night, for instance, may be an incentive to shiftworking in those sectors where consumption is high, or shiftworking may be necessary in certain operations in order to keep up with production rates in the previous or subsequent stage, because the various stages of production are mechanised to different degrees.
1.6 Restriktionerne for skiftearbejde
1.6 The restrictions on shiftworking
Så hvorfor anvender ikke flere firmaer skiftearbejde?
So why do more companies not use shiftworking?
Uden tvivl fordi det ikke er det værd i mange tilfælde, enten fordi efter spørgslen er begrænset eller på grund af de variable omkostninger pr. enhed, som er større i tilfælde af skiftearbejde.
Doubtless because it is not worthwhile in many cases, either because demand is limited or because of the variable costs per unit which are greater in the case of shiftworking.
Skifte arbejdere får normalt bonusbetalinger, selvom deres skift falder sammen med normalt dagsarbejde.
Shiftworkers generally receive bonus payments, even if their shift coincides with normal day work.
Der er også en hel række andre faktorer, som kan gøre skiftearbejde for dyrt eller endog umuligt.
There is also a variety of other factors which can make shiftwork too expensive or even impossible.
Fagforeningerne er måske imod skiftearbejde, og selvom et forholdsvist højt bonus tilbydes for at kompensere for ubelejligheden, kan størrelsen af dette bonus gøre skiftearbejde urentabelt.
The unions might reject shiftworking, and even if a fairly high bonus is offered to compensate for the inconvenience, the size of this bonus can make shiftworking unprofitable.
Andre problemer opstår ud fra lovmæssige begrænsninger, som er i kraft i forbindelse med ansættelse af visse kategorier af arbejdere, som f.eks. unge mennesker og kvinder, eller fra den kendsgerning, at -særligt i små og mellemstore foretagender - de ansatte ikke er indstillet på at arbejde udenfor normal arbejdstid.
Other problems arise from the legal restrictions imposed on the employment of certain categories of workers such as young people and women, or from the fact that, in small and medium sized businesses in particular, staff are not prepared to work unsocial hours. The fact that,
- 8 tilfælde ikke leveres i tilstrækkeligt store kvanta eller på en tilstrækkeligt regulær basis.
- 8 - in some cases, the raw materials may not be delivered in large enough quantities or on a sufficiently regular basis places a further restraint on regular shiftworking.
Andre vanskeligheder opstår fra problemerne med transport af arbejdere og maskin-vedligeholdelse.
Other difficulties stem from the problems of staff transport and equipment maintenance.
De økonomiske og finansielle pres, som kommer fra nødvendigheden af at sikre en tilfredsstillende afkastning fra investeret kapital er blandt hovedmotiveringerne for væksten i skiftearbejde.
The economic and financial constraints imposed by the need to obtain a satisfactory return on capital invested are among the prime motivators of the growth of shiftworking.
I almindelighed falder omkostningerne mærkbart, når graden af kapitaludnyttelse fordobles, d.v.s. når eet skift erstattes med to. De falder i mindre grad, men stadigt mærkbart, når to skift bliver til tre.
In general, costs decrease perceptibly when the rate of capital utilisation is doubled, i.e. when one shift gives way to two; they decrease less, but still perceptibly, when two shifts become three.
Reduktionen i antallet af arbejdstimer, som har til hensigt bl.a. at skabe yderligere beskæftigelse, synes også at medvirke til en forøgelse i skiftearbejde.
The reduction in working hours, which is intended, amongst other things, to create additional employment appears to contribute towards an increase in shiftwork.
Skiftearbejde har to fordele for et firma, som er i en periode af hurtig vækst: For det første må udstyret og de faste installationsomkostninger fornyes hurtigere (fordi udstyr slides to eller tre gange så hurtigt, når det producerer to eller tre gange så meget), men denne genanskaffelse er til firmaets fordel, idet udstyret også bliver ukurant hurtigt, og hurtigere afskrivning har visse skattemæssige fordele.
Shiftwork has two advantages for a company in a period of rapid growth: firstly the equipment and the fixed installation costs must be renewed more often (because equipment wears out two or three times more quickly when it is producing two or three times as much), but this replacement is to the company's advantage, because the equipment also becomes outdated quickly, and faster depreciation brings certain fiscal benefits.
For det andet sætter skiftearbejde firmaet i stand til hurtigt - og med minimum risiko - at reagere på markedetendenser, som ellers ville kræve investering, som kunne være vanskeligt at finde med kort varsel.
Secondly, shiftwork enables the company to respond quickly, and with minimum risk, to market trends which might otherwise require investment that could be difficult to find at short notice.
Det er imidlertid nødvendigt at understrege her, at dette synspunkt, som demonstrerer firmaernes interesse i skiftearbejde, overskygger en stor del af prisen for sådanne forholdsregler, såsom omkostningerne for følgerne af skiftearbejde for arbejdernes helbred og familieliv.
It is however necessary to emphasise at this stage that this view, which demonstrates the companies' interest in shiftworking, does overshadow a large proportion of the cost of these measures, such as the cost of the consequences of shiftworking on the health and family life of the workers.
2.1 Vigtigheden af den sekundære sektor
2.1 Importance of the secondary sector
Den sekundære sektor er ikke længere den største arbejdsgiver indenfor EF, idet den tertiære sektor (service-industrierne) beskæftiger 51,8% af den arbejdende befolkning.
The secondary sector is no longer the biggest employer within the EEC, as the tertiary sector (the service industries) itself employs 51.8% of the working population.
Denne førestilling findes i alle landene i fællesskabet, omend selvfølgelig i forskel lig grad.
This lead exists in all the countries of the EEC, but to differing degrees, of course.
Industri er imidlertid stadigt en vigtig kilde for beskæftigelse, som giver arbejde til 40,3% af fællesskabets arbejdende befolkning, d.v.s. mere end 40 millioner mennesker.
Industry still remains an important source of employment, however, providing jobs for 40.3% of the working population of the EEC, i.e. more than 40 million people.
Tyskland er det mest industrialiserede land: 44,4% af dets arbejdende befolkning er beskæftiget i den sekundære sektor.
Germany is the most industrialised country: 44.4% of its working population are employed in the secondary industries.
To andre højt industrialiserede lande er Luxemburg (41% af den arbejde nde befolkning) og det Forende Kongerige (41,2%), hvorimod Irland (32,3%) og Danmark (32,7%) må betragtes som mindre industrialiserede.
Two other highly industrialised countries are Luxembourg (41% of the working population) and the United Kingdom (41.2%), whereas Ireland (32.3%) and Denmark (32.7%) may be considered less so.
Tabellerne 1,1 og 1,2 viser, hvordan arbejdsbefolkningen i de Ni fordeles hvad angår beskæftigelse i de primære, sekundære og tertiære sektorer.
Tables 1.1 and 1.2 show how the working population of the Nine breaks down in terms of employment in the primary, secondary and tertiary sectors.
Den kendsgerning, at den sekundære sektor tager anden plads, er kun relativ, idet dens andel af brutto national produktet er meget betydelig.
The fact that the secondary sector takes second place is only relative because its contribution to the gross national product is very significant.
Den sekundære sektor kan inddeles i fem grupper af økonomisk aktivitet, og vigtigheden af hver af disse kan relativt sammenlignes mellem de forskellige lande.
The secondary sector can be sub-divided into five branches of economic activity, and the importance of each of these is relatively comparable in the various countries.
Tabel 1.1: Hovedkilde for beskæftigelse, fordelt på landbrug, industri, service (i '.000)
Table 1.1: Main source of employment by country, broken down into agriculture, industry, services (in thousands)
Tabel 1.2: Hovedkilde for beskæftigelse pr. land, fordelt på landbrug, industri og service. % af den arbejdende befolkning.
Table 1.2 : Main source of employment by country, broken down into agriculture, industry, services. % of the working population.
Energi og vand forbliver en relativt ubetydelig sektor hvad angår arbejde og beskæftiger kun 2,0% af den arbejdende befolkning.
Energy and water remains a relatively unimportant sector, in terms of jobs, employing only 2.0% of the working population.
Den kemiske og ikkeenergiproducerende mineral industri beskæftiger 4,9% af den arbejdende befolkning i gennemsnit, med en forskel mellem de forskellige lande på fra 16,7% i Luxemburg til 2,5% i Danmark.
The chemical and non energyproducing minerals industries employ 4.9% of the working population on average, with the differences between the various countries ranging from 16.7% in Luxembourg to 2.5% in Denmark.
Metallurgi og ingeniørarbejde og fabrikation er stadigt i forgrunden: 12,5% af den arbejdende befolkning i fællesskabet arbejder i disse industrier (16,9% i Tyskland, 4,9% i Irland, 5,5% i Luxemburg).
Metallurgy and engineering are still in the forefront: 12.5% of the working population of the Common Market work in these industries (16.9% in Germany, 4.9% in Ireland, 5.5% in Luxembourg).
De andre producerende industrier beskæftiger 12,8% af den arbejdende befolkning i fællesskabet, men procenterne varierer fra land til land: 17,5% i Italien, 14,4% i Irland, 8,6% i Luxemburg.
The other manufacturing industries employ 12.8% of the working population of the EEC, but the proportions vary from country to country: 17.5% in Italy, 14.4% in Ireland, 8.6% in Luxembourg.
Endelig tager bygnings- og civilingeniørindus trierne sig af 8,4% af den arbejdende befolkning (10,9% i Holland, 9,6% i Italien, 7,4% i det Forenede Kongerige.
Lastly, building and civil engineering account for 8.4% of the working population (10.9% in the Netherlands, 9.6% in Italy, 7.4% in the United Kingdom).
Tabel 2 på side 13 viser, hvordan arbejdsstyrken fordeles i den sekundære sektor indenfor disse forskellige grupper.
Table 2 on page 13 shows how the manpower in the secondary sector breaks down into these different sectors.
Tabel 2: Hovedkilder for beskæftigelse i den sekundære sektor, fordelt på økonomisk aktivitet, i % af den totale arbejdende befolkning i hvert land.
Table 2 : Main sources of employment in the secondary sector, broken down by economic activity, in % of the total working population of each country.
Energi og vand
Minerals and chem. industry
Mineraler og kemisk industri
Metallurgy and engineering
Metallurgi og maskin­arbejde
Energy & water Building and civil engineering
2.2 Skiftearbejde i den sekundære sektor
2.2 Shiftworking in the secondary sector
Tabel 3 på side 15 giver et alment billede af skiftearbejde i den sekundære sektor.
Table 3 on page 15 provides an overall picture of shiftworking in the secondary sector.
Tallene her er taget fra EF Statistik Service, med undtagelse af tallene for Holland, som kommer fra den hollandske rapport og ikke er indbefattet i fællesskabets gennemsnitstal.
The figures here are taken from the European Community statistical services, except for those for the Netherlands, which come from the Dutch report and are not included in the Community averages.
Det første, der er værd at notere, er at relativt få kvinder er beskæftiget indefor industri: Fællesskabets gennemsnit er 23,8%, men procentdelen varierer fra 9% til 25% fra land til land.
The first fact to note is that relatively few women are employed in industry: the Community average is 23.8%, but the proportion varies from 9% to 25% from country to country.
Desuden er der meget få kvinder, som arbejder på skift: 2% (NL) og 20% (L).
In addition, there are very few women who work shifts: between 2% (NL) and 20% (L).