natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opløsningen af den stramme tilstand på arbejdsmarkedet og de prognosticerede lave lønstigninger i den offentligesektor kan forventes at lægge en dæmper på lønudviklingen og derigennem på prisinflationen.
The unwinding of the tight labour market situationcoupled with the projected low wage increases in the public sector are expected to have a moderating impact on wage developments and, subsequently, price inflation.
Væksten i beskæftigelsen forventes at falde væsentligt i 2002-03 efter en stigning på 1,6% i 2001, mens ledigheden forventes at stige noget. Der forventes en ledighed på omkring 5% i gennemsnit i 2003.
Employment growth is forecast to slow down significantly during the 2002-2003 period, after expanding by 1,6% in 2001,while unemployment should rise somewhat, with the unemployment rateaveraging about 5% in 2003.
En ny regering blev taget i ed den 6. april 2002.
A new Government was sworn in on 6 April 2002.
Konsolideringen af deoffentlige finanser bliver en hovedopgave i regeringens politik.
The consolidation of public finances will be a major policy challenge for this Government during itsterm.
Skattekonsolideringen gik ikke som forventet i 2001, hvilket til dels skyldtesvæsentlig lavere indtægter.
Fiscal consolidation faltered in 2001, due also to significant revenueshortfalls.
Set på længere sigt er det imidlertid denstærke dynamik i statens forbrug, som lader til at ligge til grund for denvanskelige budgetkonsolideringsproces.
However, viewed over the longer period it is the strong dynamicsof Government expenditure which appears to be at the root of the sluggishbudgetary consolidation process.
At få vendt den stærkt opadgående tendens i de offentlige udgifter er derfor en prioritet på vejen tilen bedre offentlig økonomi.
The reversal of the rapid upward trend ingeneral Government outlays is, therefore, a priority matter on the road tosounder public finances.
Den portugisiske økonomi har mistet konkurrencedygtighed i de seneste år, hvilket også kan ses af det store handelsunderskud.
The Portuguese economy has lost competitiveness inrecent years, as evidenced also by a large trade deficit.
En række faktorer har medvirket til at skabe denne situation, især den lave vækst i arbejdsproduktiviteten sammen med de storelønstigninger.
A number of factorshave contributed to this, in particular low growth of labour productivity coupled with high wage settlements.
Den utilfredsstillende grad af og vækst i arbejdsproduktiviteten hænger bl.a. sammen med arbejdsstyrkens lave uddannelsesniveau, somfortsat er et af de mest alvorlige strukturelle problemer.
The unsatisfactory level and growth of labourproductivity is associated, inter alia, with a low level of educational attainmentof the workforce which continues to be one of the most significant structuralproblems.
opnå højere produktivitet begrænses tillige af den utilstrækkelige konkurrence påproduktmarkederne.
insufficient competition in product markets.
Portugal er et af de EU-lande, der er mest udsat for de budgetære konsekvenser af en aldrende befolkning.
Portugal is one of the EU countries mostexposed to the budgetary consequences of population ageing.
Med en række nylige reformerhar man taget fat på problemet.
A number of recent reforms have addressed this issue.
Selv om disse reformer på længere sigt vil forbedre den finansielle balance, lader der til at være behov for yderligere tiltag forat sikre de offentlige finansers bæredygtighed.
Although these reforms will improve the financialbalance of the pension system in the longer term, further action seems to be requiredto ensure sustainability of public finances.
Desuden viser den stærke dynamiki udgifterne på sundhedsområdet, at der formentlig er behov for konsekvent atgå videre med den nuværende reform af kontrol og effektivitet, hvad angår udgifterne til sundhedssektoren.
Moreover, the strong dynamics of healthcare expenditure suggests that the ongoing reform process to improve the controland efficiency of expenditure in the healthcare sector needs to be pursued with resolve.
Skattekonsolideringen gik mindre godt i 2001, hvor det offentlige underskud anslås
Fiscal consolidation halted in 2001, with the Government deficit increasing to an es-
1/4% i 2000, eksklusive UMTS-indtægter) sam- at være steget til 23/4% af BNP (2
/4% in 2000 excluding UMTS proceeds), which compares
84 menlignet med et oprindeligt mål på 1,1%.
84 with an initial target of 1,1%.
Dette er væsentlig højere end forventet i december 2001, hvor myndighederne forelagde deres opdaterede stabilitetsprogram. En lavere end forventet økonomisk vækst er en væsentlig faktor bag budgetresultatet for 2001, som er væsentlig ringere end forventet.
This is much higher than expected in December 2001,when the authorities submitted their stability programme update.
Der er imidlertid også andre faktorer med i billedet, især undervurderede indtægtstab, hvilket antydesaf reformen af de direkte skatter, som blev gennemført i 2001, og lavere effektivitetsgevinster end forventet inden for skatteopkrævning og -administration.
However, other factors are also behind this, notably an underestimation of the revenue losses implied by the reform of direct taxesimplemented in 2001 and lower-than-projected efficiency gains in tax collection andadministration.
Påtrods af en restriktiv løsning, der blev vedtaget i juni, oversteg de løbende primæreudgifter målet.
Moreover, despite a restrictive package adopted in June, current primary expenditure exceeded the target.
Endelig blev den kraftige opjustering fra december 2001 til april 2002 forårsagetaf underskud, der var væsentlig højere end forventet, på lokalt regeringsplan ogen statistisk nyklassificering af visse kapitaltransaktioner mellem regeringen ogde offentlige virksomheder.
Finally, the strong upward revision between December 2001 and April 2002 wascaused by much higher-than-estimated deficits at the level of local governmentsand a statistical reclassification of certain capital transactions between the Government and public enterprises.
I opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december2001 bibeholdes målet om at bringe de offentlige finanser i balance senest i2004.
The December 2001 update of the stability programme maintains the objective of balancing general Government accounts by2004.
På Økofin-Rådets møde den 12. februar 2002 forpligtede den portugisiskeregering sig til at overholde referenceværdien på 3% af BNP for det offentligeunderskud i indeværende år og bekræftede, at den ville stræbe mod en position,der er i balance i 2004.
In the Ecofin Council meeting of 12 February 2002, the Portuguese Government committed itself to respect the 3% of GDP reference value for the general Government deficit in the current year and confirmed its commitment toreach a balanced position in 2004.
I lyset af det kraftigt stigende underskud i 2001 forudsætter dette en væsentlig mere ambitiøs skattekonsolideringspolitik i 2002-04.
In view of the strong deterioration of thedeficit in 2001 this requires a considerable more ambitious fiscal consolidationpolicy in the period 2002-2004.
Påbaggrund af det budgetmæssige resultat i 2001, som var langt dårligere end forventet, og den mangelfulde gennemførelse af budgetforslaget for 2002, har dennye regering den 15. maj 2002 vedtaget et ændringsbudget, der indeholder korrigerende foranstaltninger til et beløb svarende til 0,6% af BNP.
In the light of the much worse than expectedbudgetary outcome in 2001, and of the poor execution of the initial budget for2002, the new Government adopted on 15 May 2002 a rectifying budget including corrective measures to the tune of 0,6% of GDP.
På den baggrundog i betragtning af, at Portugal er medlem af eurozonen, bør budgetpolitikken fokusere på følgende:
In view of the above, andconsidering that Portugal is a member of the euro area, budgetary policy shouldaim to:
i)sikre, at referenceværdien på 3% af BNP for så vidt angår budgetunderskuddet ikke bliver overskredet i 2002 og med henblik herpå at foretageen stram gennemførelse af ændringsbudgettet, der tager sigte på et underskud på 2,8% af BNP, samt at udnytte alle muligheder for at opnå etbedre budgetmæssigt resultat end planlagt, og styrke budgetovervågningen på alle regeringsniveauer ii)opnå et budget, der er tæt på balance senest i 2004.
budget, which aims at a deficit of 2,8% of GDP and use all opportunitiesto achieve a better than targeted budgetary outcome; and strengthenbudgetary surveillance at all levels of government;
Dette forudsætter,at der tages initiativer ud over det opdaterede stabilitetsprogram for2001 iii)gennemføre de foranstaltninger, der bekendtgøres i ændringsbudgettetfor 2002, til konsekvent at begrænse udgifterne for at reducere dynamikken i regeringens udgiftspolitik iv)fortsætte med reformen af pensionssystemet ved at gennemføre foranstaltninger, der går videre end reformen fra 2001 lagde op til, så pensionssystemets bæredygtighed sikres på mellemlang og længere sigt,og indføre effektive foranstaltninger til at mindske den uholdbare stigningstakt på sundhedsområdet, især inden for medicinforbruget.
(iv)continue the process of pension reform by implementing measures inaddition to those contemplated by the 2001 reform to ensure sustainability of the pension system in the medium and longer term; introduce effective measures to curb the unsustainable pace of healthcare expenditure, particularly for the consumption of pharmaceuticals.
Situationen på arbejdsmarkedet i Portugal var fortsat gunstig i 2001 påtrods af den klare nedgang i den økonomiske aktivitet.
The labour market situation remained favourable in Portugal in 2001, despite the marked decline in economic activity.
Ledigheden forblevblandt de laveste i Den Europæiske Union, lidt over 4%.
The unemployment ratecontinued to be one of the lowest in the Union at just above 4%.
Beskæftigelsensteg med 1,5%, og beskæftigelsesgraden ligger (både generelt, blandt kvinder og ældre arbejdstagere) pænt over gennemsnittet i EU.
Employment grew by 1,5% and the employment rates are all (whether overall, female or that of older worker) well above the EU averages.
Lønniveauet ogarbejdsudgifterne er stadig blandt de laveste i EU, men det stramme arbejdsmarked i visse sektorer og kraftige lønstigninger i det offentlige harudløst nominelle lønstigninger på over 6% i 2000-01.
Wage levels and labour costs remain among the lowest in the Union, but the tightlabour market situation in some sectors and strong wage increases in thepublic sector have triggered nominal wage growth of over 6% in 20002001.
Sammen med denbeskedne stigning i arbejdsproduktiviteten er de reale enhedslønomkostninger steget med omkring 1,3% i 2000-01, hvilket skal ses på baggrund af, atniveauet stort set er uforandret for EU som helhed.
Together with the modest increase in labour productivity, real unitlabour costs have increased by some 1,3% in 2000-2001, well above thebasically unchanged level noted for the EU as a whole.
Derudover er arbejdsproduktiviteten lav i Portugal, hvilket til dels kan forklares af det lave uddannelsesniveau (også for yngre aldersgrupper).
In addition, thelevel of labour productivity is low in Portugal, partly explained by the verylow levels of educational attainment (also for the younger age groups).
I gennemsnit havde kun21% af befolkningen gennemført en uddannelse på gymnasieniveau i 1999(mod gennemsnitligt 59% i EU).
Onaverage, the share of the population that has attended at least upper secondary education was only 21% in 1999 (compared to 59% on averagein the EU).
Selv om Portugal har øget udgifterne til uddannelse væsentligt i de seneste år,er der fortsat et stort frafald og et klart behov for at strømline og forenkle demange initiativer, hvilket antyder, at ressourcerne ikke bliver anvendt tilstrække-
Although Portugal has increased spending on education substantially in recentyears, the continued high incidence of early dropouts and a need to streamlineand simplify the very many measures suggest a relatively inefficient use of resources. The share of workers with temporary contracts has almost doubled in
På den baggrund bør Portugal konsekvent gennemføre allede beskæftigelseshenstillinger, som Rådet vedtog i februar 2002, og fokusere på følgende: i)forbedre uddannelses- og træningssystemerne inden for en mere velformuleretstrategi for livslang uddannelse, så arbejdsstyrken bliver lettere at beskæftige ogtilpasse samt øge arbejdsproduktiviteten ii)fremme en lønudvikling, der er i overensstemmelse med konkurrenceevnen ogprisstabiliteten, så reallønningerne ikke bliver højere end arbejdsproduktiviteten,og iii)modernisere institutionerne på arbejdsmarkedet, bl.a. ved at justere bestemmelserne om arbejdskontrakter, mens der tages hensyn til balancen mellem fleksibilitet og sikkerhed.
(i)improve education and training systems in the framework of a better articulatedlifelong learning strategy in order to raise the employability and adaptability ofthe labour force and increase labour productivity;
Blandt andet på grund af landets geografiske beliggenhed er Portugals økonomimindre åben (målt ved handel i forhold til BNP) end andre medlemsstater afsamme størrelse.
Partly because of its geographical position, the Portuguese economy is relativelyless open (as measured by the total trade-to-GDP ratio) than other Member Statesof comparable size.
Arbejdsproduktiviteten er den laveste i EU og vokser kun langsomt.
Labour productivity is the lowest in the EU and is growing onlyslowly.
Blandt årsagerne til den lave produktivitet og generelle konkurrenceevne iøkonomien er arbejdsstyrkens lave uddannelsesniveau og erhvervslivets ringeengagement i F & U og innovation.
Among the determinants of the low productivity and overall competitiveness of the economy are the low level of educational attainment of the workforceand the very weak involvement of the business sector in R & D and innovation.
Der er taget adskillige initiativer til at udbrede brugen af it, forøge F & U-aktiviteten og mindske erhvervslivets administrative byrder.
Several measures have been taken to promote ICT diffusion, increase R & D activity andreduce the administrative burden on businesses.
Det går fremad med liberaliseringen af netværksindustrierne,men konkurrencen kan stadig styrkes, da de allerede eksisterende virksomhederhar beholdt deres stærke markedspositioner, og priserne fortsat er temmelighøje. Portugal har ikke nået målet om at gennemføre 98,5% af direktiverne omdet indre marked inden marts 2002.
Liberalisation of network industries has made progress but there is still scope for enhancing competition, as incumbents have retained strong market positions and prices remain relatively high.Portugal’s record in transposing Internal Market directives is below the March2002 target of 98,5%.
Konkurrencen på de generelle produktmarkeder vil nyde godt af gennemførelsen af den bebudede styrkelse af de institutionelle rammer for håndhævelsen af konkurrencepolitikken og kontrol af densektorbestemte statsstøtte og ad hoc-statsstøtte, som er den næsthøjeste i EUog kun langsomt er på vej ned.
Competition in overall product markets would greatly benefit from the implementation of the announced reinforcement of the institutionalsetting for the enforcement of competition policy and the control of sectorspecific and ad hoc State aid, which remains the second highest in the EU and isonly decreasing at a slow pace. In view of the above the main priorities for Portugal should be to:
På den baggrund bør Portugal fokusere på følgende: i)fortsætte med at styrke befolkningens uddannelses- og træningsniveau ogfremme erhvervslivets engagement i F & U og innovation samt at øge udbredelsen af it
(i)continue to strengthen the overall education and skill base of the populationand further promote the stronger involvement of businesses in R & D and innovation, together with higher ICT take up;
ii)styrke den effektive konkurrence på liberaliserede forsyningsområder, isærinden for energisektoren, for at sænke forbrugerpriserne iii)føre tilsyn med omkostningseffektiviteten i sektorbestemte statsstøtteordninger med henblik på eventuelt at reducere dem iv)fortsætte med at gennemføre direktiverne om det indre marked med detformål at nå målet på 98,5%.
(iv)continue progress in raising the transposition rate of Internal Marketlegislation with the aim of achieving the target of 98,5% of Internal Market directives.
Finland å grund af en skarp nedgang i eksportvæksten sammen med etmærkbart fald i varelagrene oplevede den finske økonomi i 2001 entydelig afmatning, med en anslået vækst i BNP på 0,7% efter 5,6%
Finland ue to a sharp decline in export growth accompanied by heavy de- stocking, the Finnish economy experienced a sharp slowdown in
P året før.
2001, with GDP growth being estimated at 0,7% after 5,6% the year before.
Et gradvist opsving i det eksterne vækstbidrag forventes at indvirke positivt på den økonomiske aktivitet i 2002-03.
A gradual recovery of the external contribution to growth is expected to revive economic activity in 2002-2003.
Desuden forventes enstigning i privatforbruget på grund af fortsatte indkomstskattelettelser, lavere inflation og fortsat gunstige monetære betingelser.
Furthermore, private consumption should gain strength owing to continued income tax cuts, moderating inflation and continued favourable monetary conditions.
På baggrund aflav kapacitetsudnyttelse i fremstillingssektoren og et forventet fald i efterspørgslen efter yderligere boliger og erhvervslokaler må investeringerneimidlertid forventes at ligge på et lavt niveau.
However,against the background of a low rate of capacity utilisation in manufacturing and an estimated decrease in demand for additional housing and business premises, investment is anticipated to be weak.
Inflationen (HICP) faldt enanelse til 2,7% i 2001, da konsekvenserne af højere brændstof- og fødevarepriser begyndte at forsvinde mod årets udgang. Imidlertid steg prisenpå tjenesteydelser temmelig kraftigt, og denne faktor forventes ligeledes atsætte en nedre grænse for prisinflationen i 2002-03.
Inflation (HICP) easedsomewhat to 2,7% in 2001 as the impact of higher prices for fuel and foodfaded towards the end of the year.
Beskæftigelsen stegfortsat i 2001, om end i et klart lavere tempo.
Employment continued to increase in 2001, though at asteeply declining pace.
I 2002 forventes beskæftigelsen at falde i lyset af fortsat lav vækst i den eksportorienterede fremstillingssektor, og der forventes kun en begrænset stigning i servicesektoren.
In 2002, employment is expected to decrease in thelight of continued subdued growth in the export-oriented manufacturingsector and only limited employment expansion in the service sector.
Derfor forventes ledigheden at stige i 2002, og den forventes først atfalde i 2003.
Consequently, unemployment is anticipated to edge up in 2002, with a reversal expected only in 2003.
Ledigheden, som udgjorde 9,1% af arbejdsstyrken i 2001, lå klart over gennemsnittet for eurozonen.
At 9,1% of the labour force the unemployment rate remained in 2001clearly above the average of the euro area.
Størstedelen af arbejdsløsheden lader til at værestrukturel.
Most of the unemployment appears to be of a structural nature.
Selv om der er gjort en indsats for at målrette og skræddersy aktive arbejdsmarkedsprogrammer (ALMP) samt hjælpe de ledige, som er sværest at beskæftige, ind på arbejdsmarkedet, og betingelserne for at få understøttelse samtidig blev strammet, virker andre foranstaltninger som stigningen i arbejdsløshedsunderstøttelsen mod hensigten om at øge incitamentettil at arbejde.
Although efforts have been made tobetter target and tailor ALMPs and to help the inclusion of the most hard-to-place unemployed in the labour market, while benefit eligibility criteriawere tightened, other measures such as the increase in unemploymentbenefits run contrary to the aim of increasing incentives to work.
Finland er blandt de medlemsstater, der er mest udsat for følgerne af en aldrende befolkning.
Finlandis one of the Member States most exposed to the effects of an ageingpopulation.
Regeringen har forpligtet sig til at gennemføre en pensionsreform med det formål at gøre de offentlige finanserbæredygtige i det lange løb.
The Government is committed to pension reform with a viewto making public finances sustainable in the long term.
En række af reformtiltagene peger i den rigtigeretning, men for mange af foranstaltningerne virker gennemførelsesperiodenoverdrevent lang.
A number of thereform steps go in the right direction but for several of the measures theenvisaged period of implementation appears unduly long.
Finland er fortsat et af de lande, der har det højeste prisniveau i EU.
Finland remainsone of the countries with the highest price levels in the EU.
Dette skyldes til dels utilstrækkelig konkurrence inden for visse sektorer, så på dette område er der behov for yderligere indsats.
This is due inpart to insufficient competition in certain sectors calling for stepped up efforts in this area.
Regeringens mål om at opnå et strukturelt overskud påcentralbudgettet i størrelsesordenen 11/2-2% af BNP på mellemlang sigt ser nu udtil at blive meget vanskeligt at nå, især fordi regeringen for at øge jobskabelsen kanvælge at nedsætte indkomstskatten yderligere.
The Government’s aim of achieving a structural surplusin central Government finances of 11/2to 2% of GDP over the medium term now appears very difficult to achieve, the more so as, in order to boost employment creation,the Government might decide to reduce further income tax rates.
Set på baggrund af regeringens planerom at forberede det kommende aldersrelaterede udgiftspres skal skattelettelser ledsages af mådehold med udgifterne.
Against the background of the Government’s aim of preparing for the forthcoming age-related expenditure pressures, tax cuts need to be accompanied by expenditure restraint.
I de seneste år har centralregeringens udgifter gentagne gange været højere end de mellemlange retningslinjer for udgifterne.
Central Government spending in recent years has repeatedly overshot the medium-termspending guidelines.
Ud overcentralregeringens svagere finanser har lokaladministrationens finanser udvist underskud siden 1997, bortset fra 2000, hvor selskabsskatterne var specielt indbringende.Centralregeringens budgetdisciplin kan blive styrket på grund af den nyligt vedtagnelovgivning, der pålægger lokaladministrationen at opnå budgetbalance på mellemlang sigt fra 2002 og derefter.
In addition to a weakening of central Government finances, thefinancial balance of local governments has stayed persistently in deficit since 1997,except for 2000 when company taxes were particularly buoyant. Budgetary disciplineat general Government level could be enhanced by a recently adopted legislation requiring local governments to aim for mediumterm budgetary balance from 2002onwards.
Da der mangler en håndhævelsesmekanisme i lovgivningen, er det imidlertid usikkert, om denne bestemmelse vil give det ønskede resultat.
However, in the absence of an enforcement mechanism in the legislation itis uncertain whether this regulation will achieve the envisaged results.
På den baggrund og i betragtning af, at Finland er medlem af eurozonen, børbudgetpolitikken fokusere på følgende:
In view of theabove, and considering that Finland is a member of the euro area, budgetary policyshould aim to: