natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den enkelte deltager, der står i centrum under deltagelsen, må påtage sig meget besvær, hvis han går helhjertet ind i denne.
The process of participation itself can irnprwe living ard r€rkingcrcnditions(8.2)Individuals at the focus of particitrntion face considerable disruptionif they cqnnit themselves whroleheartedly to the participation proc€ss.
Deltagelse i planlægning af nærtrafik fører af og til til deltagelse i andre lokale problemer og regelmæssig involvering af publikum i transportplanlægningen.
For the travelling prblic, participation in gror-rptranstrnrt schemescan irnprore cunnutirg journey guality.Participation in planning for ccnnruting scmetimes generates moreparticipation on other locat issues, ärd regular public involvsnent irnprwements'
De fleste, men ikke alle de undersøgte tilfælde viste forbedringer i nærtrafikken eller i rejseforholdene i almindelighed som følge af deltagelsen.
(a) l{cst, but not all of the cases exanined dsnonstrated irnprozements inccnmruting or in travel in generäl , followirg participation.
I visse tilfælde var forbedringerne mindre, end de kunne have været, på grund af en bestemt interessegruppes magt eller på grund af ydre faktorer.
In some cases, improvements l€re less than they might have been, due to the
Forbedringerne i nærtrafikken var af to typer: bedre rejsekvalitet
(b) guality ( in terms of crrnfort, tünirq, sPed r ot reliability) andimprcved travel oS4nrtunities ( in the form of higher levels of senriceard better access to jobs).
På den anden side er det i visse tilfælde til skade for andre, hvis man koncentrerer sig om at forbedre forholdene for nærtrafikanterne, og når disse virkninger ikke overvejes, er deltagelsesprocessen udemokratisk.
(b) other travel corditions also irnprqre in sone circtrnstances (8.4)a{any schernes did not focus on commuters so improvenents in journeyquality ard trarzel o64nrtunities were experienced by at1 travellers.But concentrating on improling corditions for curunuters is in scmecases detrirnental to others ard because these effects are notconsitlered; participation in such circunstances is anti-democratic.
Ændringer i rejsernes varighed, trafikforbindelsernes pålidelighed og komforten er af betydning for den fritid, nærtrafikanterne kan tilbringe hjemme, og deres stressniveau i hjemmet og på arbejds pladsen.
Participation resulted in crcnunutingchanges ttrat causeri some imprwements ard occasional deterioration in livirg analworkirg crenditions.Ckranges in crcnunutingjourney duration, reliability ancl onfort affectthe anount of free time ccmnuters harre at hcrne ard their stress levels
Ændringer i rejsemulighederne påvirker mulighederne for at gøre indkøb, have sociale og fritidsaktiviteter og vælge arbejde.
(c) at hcxneard wcrk.Changes in travel og4nrtunities affect shoSping, social activities ard
Arbejdsvilkårene for folk i transportsektoren påvirkes af ændringer i rejsens kvalitet, fordi disse ændringer indgår i deres arbejdsmiljø og giver tilfredshed med arbejdet, medens bedre service giver flere muligheder for arbejde inden for transportsektoren.
(d) leisure as well as job choice.The r^rcrking corditions of peopte in ttre transgnrt irdustry are affected by changes in journey quality because these are trnrt of theiruorking envirorunent ard prcnride job satisfaction, while senzice increases yield more job opportunities in the transSnrt irxlustry.
Grunden hertil er de sagkyndiges traditio nelle tekniske indstilling og den rigtige eller urigtige opfattelse, at offentligheden ikke er i stand til at forstå trafikproblemers tekniske beskaffenhed og se dem i en bredere sammenhæng.
The otr4nrtunity for parties to influence trans6nrt decisions has been scrnethirg wtrich transtrrcrt plarurers ard other 6rrofessionals have never ta] < ento very easily. trerhaps the reason for this is thre traditional technical stance of the profession ard a belief, rightly or nrr:ong1y,that the pulclicrdere unable to grasp the technical nature of transtrnrt issues and see ttrsnin ttreir broader crcntext.
Brugerne af trafikmid ler er for deres vedkommende skeptiske med hensyn til den rolle, de kan komme til at spille ved at udøve indflydelse på investeringer i transport sektoren og undervurderer den rolle og voksende indflydelse, som deltag else uden for institutionerne kan spille, dvs.
The trans6nrt users in turn rsnain scepticalabout the role threy might play in influencing transtrnrt invesbnent ardunderestimate the role ard increasirg imtrnrtance of extr*institutional Snrticitrntion - ie participation wLrich is not createrJ by legi.slation orguided frcm aborze.
Problemet er dog fortsat det, at nærtrafikanter i almindelighed ikke er tilstrækkelig oplyste eller organiseret, og at de har forskellige interesser.
I:blrrever, üre problsn rsnains tkrat cronrnuters are, ingeneral' uninformedr disorganised and have diverse interests.
Parter som fagforeninger og arbejdsgivere har heller ikke for deres vedkommende udviklet faste retningslinjer på transportområdet på lokalt plan, der kan bane vejen for indflydelse for disse mangeartede opfattelser hos trafikanterne.
Parties like trades unions arrl enployers have notr in turn, developed rigorous Snliciesin thre transgnrt field at a local lenze1 wtrich may sen/e as a channel of influence transtrnrt for this diversity of ccmnuter opinion.
114 nogen hensigtsmæssig kanal, gennem hvilken disse synspunkter kan komme til udtryk, kan de fra beslutningstagernes synspunkt meget vel betragtes som ikke eksisterende.
102 is important for Snlicy-makers to be aware of the broad range of ptrlclicvierrrs. ltrowever, if no suitabl.e channel exists to express t]rose views they frcm the decisiorrmaker's Snint of view.has to be 'feltr by people' rrct merely may as r,vell be ncn-existent Democrary, to be effective, institutional ised.
Forskningen har i dette tilfælde vist, at der findes deltagelse under flere forskellige former i transportplanlægningen for nærtrafikanter i
Ttris research has shown that partieipation in a variety of formsexists in transport plannirg for ccnnruters in EC member states.
Forskningen viser imidlertid ligeledes, at der kan og bør gøres mere for at gøre deltagelse fra alle berørte parters side mere aktiv og effektiv.
Equallyhr:wever, the research slrcr^rsthat more could and should be done to make theparticipation of all interested parties more active and effective.
Alle de undersøgte tilfælde viser til en vis grad mangler ved deltagelsen.
Ito s(:rne degree, ä11 of the cases studied dsnonstrated a deficiency in trnrticipation. lrlhere there was a striking lack of participationr it fell toaffected parties to initiate the process with all the problsns thisinvolved.
Offentlige myndigheder og beslutningstagere kan i almindelighed styre del tagelsesprocesser, således at de bliver mere effektive, men de kan ikke afgøre, hvor langt deltagelsen skal gå
Coverrrnent ard decision+nakers, in general' can direct part,iciprtion exercises to be firore effective; horuever, they cannot decide how muchparticipation an issue should embrace - that is out of their hards becausein the erd it is up to the public to protest and react to thre extent thatthey see fit.
Effektiv deltagelse kan være en kostbar anvendelse af planlægnings- ressourcer, men det er en omkostning ved demokratiet, som må accepteres.
Effective participation can be an expensive use of plannirg resourcesbut it. is a crcst of denrccracy which has to be accepted.
Hvad angår deltagelsens betydning for forbedring af den effektivitet, hvormed ressourcerne til transport benyttes, viser forskningen, at den har både positive og negative virkninger.
In terms of theeffectiveness of participation in imprwing the efficiency with wttich transSnrt resources are used, the research shows it has botkt Snsitive andnegative effects.
"midtvejs" mellem de forskellige parters interesser og mangler strategisk indre sammenhæng.
01 the negative side it may be counter-pnoductive byimplementing a plan t in the middle ground' between various party interestsvürich has no strategic coherence.
Ved strategisk planlægning må man søge at maksimere den effektive anvendelse af ressourcerne ved koordination og integration af politikken på forskellige områder, men ved planlægning, hvorved man søger at skabe consensus mellem forskellige, indbyrdes modstridende interesser, når man ikke nødvendigvis dette resultat.
Strategic planning must seek to maxinrisethe effective use of resources by crc-orrlinatirg arxl integratirg policies ona variety of issues, but planning which seeks to achieve consensus bettreendiverse ard scnflicting interests does not necessarily attain this.
Derimod har deltag else på lokalt plan vist fordelene ved opnåelse af optimal brug af lokale transportmidler.
Incrcntrast, participation at the local level has dsnonstrated the advantagesfor optimisirg the use of local transtrnrt serrrices.
På samme måde som mange af de gennemførte case studies viste, at nærtrafikanternes interesse ikke kan adskilles fra de øvrige rejsendes interesser, viste de tillige, at deltagelse og indflydelse ikke kan betragtes isoleret, men må ses i den bredere politiske og økonomiske
Just as many of thecase studies demonstrated thrat ccrmnuter interests canrpt be divorced frcntthose of all travellers, they also show that participation ard influencecannot be viewed in a vacuurn but must be seen within tkre wider set ofpolitical ard econcrnic relations which exist arourrl it.
EF, og forskningen viser, at deltagelse på disse strategiske punkter må styres mere effektivt gennem formaliserede former for deltagelse.
TransSnrt plannirq will rernain the major area of investment incqrmuter transport wittrin the EC ard the research demonstrates ttre needfor participation on these strategic issues to be iltgre effectively directed through formal mechanisns of trnrticipation.
I et klima med stadig større offent­ lige besparelser udvikler selvhjulpne former for transport sig hurtigt blandt nærtrafikanter på lokalt plan.
Howenrer in an envirorrnent ofincreasing econcmie constraint on pblic experditure, there is a rapidgrovrttr in self-help transport initiatives änorg ccrnnuters at the locallevel.
Denne vækst i disse transportformer vil for sit vedkommende bevirke, at man på lokalt plan vil lægge stadig større vægt på uformelle former for deltagelse blandt nærtrafikanterne.
This increase in self-help transSnrt senrices will, in turn, increase the emphasis at the loca1 leve1 on informal mechanigns of particitrntion betroeen ccnunuters.
Der er behov for yderligere forskning med henblik på forsøgsord­ ninger med nye former for transport og nye og bedre former for deltagel­ se og andre institutionelle strukturer for beslutningstagning på trafik­ området.
Further research is needed to experiment with new forms of translnrt, wittr new ard better forms of trnrticipation structures for transtrnrt decision-making.
Organiserede forbrugergrupper og andre interessegrupper kan have nytte af at investere i udvikling og anvendelse af teknikker til opnåelse af consensus blandt de berørte parter.
ard other interest groups crculd usefully ard with different institutional Organised groups of crcnsumersinvest in developing arrl impl*
Fra et trafikforsknings­ mæssigt synspunkt må man gøre de institutionelle og politiske sammen­ hænge ved dette arbejde mere gennemskuelige.
Fgcm menting technigues for reachirg a consensus E1ncrgthose involved; thistould contribute to more ef fective decisiorrmaking at a local 1evel. the tranEnrt research perspective there is a need to make threinstitutional and polit.ical context of the work more explicit.
Forskningen har vist, hvilken virkning disse forhold har for standarden inden for de nærtra­ fikmidler, som står til befolkningens rådighed i EF.
The research has demonstrated the effect these criteria have on the standardsof transport senrice the comnuter received in the EC.
HENVISNINGER
REFERMüCES
­ fire case studier af magt, deltag­ else og indflydelse i lokal og central beslutningstagning.
Influence adco-operation i.n transport for ccnmuting: four case str-ldies relatirg topohter, participation ard influence in local ard centralised decisiormaking.
Instituttet for samfundsudvikling og planlægning.
Institute of DeveloSment ard P1anning. University of Aalborg.
Universitetscenter.
Anoverall transSnrt policy, E.T.U.C. 2 Brussels.
Forbedring af Leve­ og Arbejdsvil­ kårene,
Brrogrean Fburrdation for the Improvunent of Living Dubl in .
ERDMENGER
Policy: tlowards a
DET EUROPÆISKE STATISTISKE KONTOR (1977).
EUROPEAN STATISTICAL OFFICE (1977). Eurostat, Luxgnboulg.
­ dens indvirkninger på nærtrafikanternes/arbejdernes sikkerhed og helbred.
Ttre journey frcnr Lsne to theworkplace: the impact on the safety ard health of the crcmnuters/rtorkers.Hrropean Fbugdation for thre Imtrrrwement of Living ard trlrrking Corditions,ü:bl in.
Det europæiske
A European study of ccnunuting and itsconsequences.
Forbedring af Leve­ og Arbejdsvilkårene,
Etrolnan Frourrlation for the Imprwement of Livirg and$ürrking Corditions' Drblin.
CASE 1 - FORBEDRET TOGBETJENING MELLEM KØBENHAVN OG HEDEHUSENE,
CASE 1 - IIV1PrcUED
København for at arbejde eller studere.
Hedehusene is a snall towrr with 12,000 inhabitants, about a third ofrailrol travel to Copenhagen each day to viork or study.
Det er forholdsvis vanskeligt at komme dertil med offentlige trafikmidler, og rejsetiderne er lange, men mange var flyttet til området i forventning om en forbedret togbetjening.
Public translnrtaccess is relatively poor, with lorq journey times, but many people hadmoved to the area in the e < pec'tation of rail irnprorenrents.
Hedehusene og bybanen går via regelmæssig busdrift, men i myldretider går der tog fra og til
The maincrrnnection between Hedehuseneani mainline rail services is via a regularbus senrice, but at peak times there is.a rail senrice to CoSnnhagen.
1975 forventede man, at
Until- 1975 it was exSncted that Hedehusenewould, frcm thre early 1980s' besenred by an e < tension of the electrified Metrotrnlitan rail network' butthe plan was shelved ard since then, debate between local authorities andthe raiJ"way ccmpany (DSB) cn/er the level of rail senrice has continued.
DSB's beslutning om at fjerne et togstop ved
In1982 cj-tizen participation was triggered off by mB' s decision to cancel of stotrx at Hedehusene i this $tas seen as the start one of the afternoon service reductions"
Den gennemførte case study viser de bestræbelser, som udfoldedes af en borgergruppe, der var dannet for at få genoptaget eftermiddagsstoppet ved Hedehusene og opnå togstop én gang i timen.
The case stuly concerns the efforts of a citizenst gtoup formed tosecure a re-introduction of ttrc afternoon stop at Hedehusene ard a minimtnn ccrunuters, ardincluded publicvia petitions' senrice frequency of one hour.
Dens aktiviteter omfattede offentlige møder og en række uformelle henvend­ elser til myndighederne i form af skriftlige forslag, breve til borgmeste­ ren, kommunalbestyrelsen, folketinget, trafikministeren,
Their activities meetings and a range of informal a54 > roachesto authorities letters to the lhyor, Tovn Council, the Folketing (parliarnent), ltansport Minister, mB and tlre transport crenpany; they received financial sq4nrtfrcm the local trde association, ard later frcnr the $oqmCouncil.
Gruppen opnåede offentlig anerkendelse, den rettede henvendelse til alle de berørte officielle instanser og engagerede sagkyndige til at undersøge mulighederne for forbedringer i togbetjening­ en.
Thegroup obtained official recrcgnition, approached all the official Snrtiesinvolved anil employed experts to analyse th€ feasibility of rail imSxove- ments; althoqh they managed to trnrsude the loca1 authrority to intensifyits efforts to irnprove rail senrices, no improvanents harre been mde.
Selv om det lykkedes den at få kommunalbestyrelsen til at forstærke sine bestræbelser på at forbedre togbetjeningen, opnåedes ingen forbed­ ring.
The ffiB see imprwenents for Hedehusene as detrimental for lorger-distance railtravellers, but f inancial crenstraints have also hirdered progress towardsrail imprwenents.
DSB betragter forbedringer for Hedehusenes vedkommende som skade­ lige for fjerntrafikanterne, men også de økonomiske forhold har været til hinder for fremskridt i retning af en forbedret togdrift.
The main lesson frcm tkre ease study was that tlrecitizens' group ap;narerl to satisfy all the criteria necessary for success'but did nct achieve results because their dsnancls crcnflicted with those of other travel,lers
CASE 2 - TRAFIKPLANLÆGNING I ÅLBORG BYKERNE, DANMARK
CASE 2 - TRAFFIC PI,ANNIDre IN AAttsORG TCMN CMVTREDM{MARK
Ålborg er centret i den nordlige region i Danmark, og dens bykerne er et handelsmæssigt, kulturelt og administrativt centrum for området og har ca.
Aalborg is the centre for the rrorthern rq; ion of Derrnark arrl in addition to being a scrnrnercialr euLtural ard afrninistrative focus for thearear the toron centre has about 10000 residents.
En stor del af de rejser, der foretages inden for bygrænsen, går ind til bykernen, hvortil der er gode adgangsveje, og hvor der er gode parkeringsforhold for biler, men dette forårsager pro blemer som f.eks.
A large pro;nrtion ofjourneys in the toum cam/erge on the centre, where car access ard parkingare good but this causes problens such as arcidents, noise, incornreniencefor pedest'rians, cyclists and noped-riders ard inadeqmte pq5lic transtrnrtaccess.
Indtil midten af 70'erne tog planlægningen særlig hensyn til bilerne, men herefter skiftede holdningen, således at man gav fortrinsret for andre rejsende og de lokale beboere.
Lhtil the mid 1970s plannirg rdas car-oriented, but then adifferent a64 > roaeh was adopted, givirg priority to other travellers ard tocal residents.
Det udførte case study vedrører byrådets forsøg på over en periode af 7 år at få accepteret og derefter gennemføre en prisbelønnet plan.
Ttre case study concerns the attenpts of thre localauthority, over a 7 year period, to gain aceeptance of , ard then implenent, a prize-winning plan.
Planen blev præsenteret på en udstilling og i pressen, hvor offent ligheden fik mulighed for at reagere.
TLre plan $ras presented at an exhibition the public were given the chance to react, ard ürrough the trxess n where Several interest groups becane and tkre ezclists'peopler s party in involved, with the Ttade Association in q4nsition Association, a residentsr group ard the Socialist suptrnrt.
- trafikrestrik tionerne fandtes at føre til nedgang i hendelen - og visse dele af planen blev taget ud og aldrig genindført.
Following the p:blici.ty phase, a t reduced first stage' v,iasnegotiated with the trders ard introduced exSnrimentally.
Socialdemokratiet udfærdigede en alternativ plan, og i et stykke tid var hele planens skæbne usikker.
Shortly afterimplenentation ttre traders demarded partial suspension of the plan -traffic restraint measures were considered to be redtrcing trade; scneelsnents vyere sustrnrded artd never reinstated.
De ændringer, som til syvende og sidst blev gennemført, viser, at myndig hederne var i stand til at modstå handelsstandsforeningen i tilstrækkeligt omfang til at gennemføre visse af de foranstaltninger, den havde modsat sig, til trods for at den udgjorde en stærk gruppe, og det lykkedes den at udvande planen.
Ttre Social rtsnocratic partydrew up an alternative plan, ard for a wtrile the wlrole pnoject vrastrncertain. ltre changes *rich viere finally implanented sbw that althoughthe traders lyere a strorg group ard managed to dilute the effectiveness ofthe plan, the authorities r€re able to resist thsn ernr:gh to implanent someof the measures whrich the traders op6nsed.
Forholdene for bustrafikanter, cyklister og fodgængere er blevet forbedret, og bilisterne er næppe blevet berørt, fordi kun de færreste trafikrestriktioner blev gennemført.
Corditions for bus users, qfclists ard pedestrians have been improved ard motorists have hardly beenaffected because most of t}€ traffic.-restraint measures t,vere notirnplenented.
Handelen i byen havde frem gang.
T?ade in ttre town increased.
60% af rejserne med offentlige transportmidler sker med henblik arbejde eller studier.
RATIODTATTSATION AND CHRDII{ATIC'}T OF BUS SERVICES INT{OF{TH JI'ITAND, DEIiIMARK tüorth Jutland is a rural crcunty with lowinccrnes, poor pülic LransSnrt ard high car or,inership in proSnrtion to the national lenrel. ard education journeys crcnprise 60 per cent ofpublic transSnrt trips.
1978 blev det ved lovgivningen gjort muligt at øge de offentlige trans portmidlers effektivitet ved oprettelse af mellemkommunale trafikselskaber i amterne uden for København.
110 patronage of long-distance bus services decreased dwing thre 1960s and1970s with risirg car ohnxership and changirg settlsnent patterns' ardpublic authorities were increasingly forced k > requisition buses for schcol journeys, there was a clear need for co-or < linated sewices. In 1978legislation made it possible to increase public tranqnrt efficiency byestabtishiry inter-municipality transport cenrpanies in the counties outside@penhagen. This case focuses on the formation of one sueh GDmpany. Itre trades union rxcvsnent saw tkrat such a ccmpany crculd imprwe crcrnrnuLer travel opSnrtunities ard reduce fares to vork; thre unions beganthe process of establishirg the crcmpany,in conjunction with the Social
Dette case study drejer sig om oprettelsen af et sådant selskab.
De'ncrcratic Party, ürrorgh discussions at 6nlitical meetings.
En arbejdsgruppe af lokale politikere fra amtskommunalbestyrelsen og nogle af kommunalbestyrelserne blev dannet, og da der på grund af økonomiske problemer var fare for trafiknedskæringer på lange busruter, var der et klart behov for et selskab, og samtlige grupper nåede til enighed om dettes formål.
A workingcrxrmittee of local politicians frcm the crcunty crcuncil ard sclne municipal councils v,,asset up ard because senrice cuts on lorg-distance routes wereinminent due to financial problems, the need for a ccmpany was obvious andatl groups qreed on thre objectives.
Socialdemokratiet havde både på landsplan og lokalt plan alle de politiske nøgleposter, og dette medvirkede til, at planen blev en succes.
The Social Dsnocratic Party held allthe key polit.ical appointments nationally ard locally, äIrd this helped toensure success.
I planlægnings- og stiftelsesprocessen deltog fagforeninger, med lemmer af de lokale råd og en gruppe lokalpolitikere, men ikke offentlig heden i almindelighed.
The process of planning ard establishrnent involved tradesunions, local authority members, ard a ccmnittee of local politiciansr butnot thre general grublic.
Uenighed vedrørende selskabets organisation førte til, at det blev stiftet med et års forsinkelse, men blev til sidst løst ved, at fagforeningerne og socialdemokratiet afgav forpligtende erklæring er, og ved betydelige bestræbelser udfoldet af arbejdsgruppen.
Disagresnents over ttre organisation of the ornpany delayed its establishnent by a lear, ard lrtere eventually resolved as aresult of ccnnnitment on the part of the unions ard tfre Social Denrocratic party ard crrnsiderable efforts frcm the workirg crcrnrnittee.
Efter valget til bestyrelsen blev der ved forhandlinger med de lokale myndig heder indført ordninger til afgørelse af spørgsmål om drift og takster, ligesom der blev indgået aftaler med vognmændene.
After the Boardwas electd, negotiations with the loeal authorities set tnechanigns fordeciding service prwision and fares, ard contracts with operators werenegotiated. l1hrener4r sen/ice lenrels were substantially higher than beforeard outside tor^ns, fares were reduced; patronage increased.
Det nye serviceniveau lå betydelig hørere end tidligere uden for byerne, taksterne blev nedsat og antallet af kunder steg.
Subsequentlyt e q D nc rn y measures imposed by the go/ernment ard changes in politicalccmtrnsition of the Boatrl have fed to pressure to reduce subsidies; fareshave increased ard senrices redtrced.
Der er mange ejere og brugere af cykler i Danmark, og de fleste cykelture sker over korte strækninger i byerne for at komme på arbejde, gå på indkøb eller udføre andre ærinder.
Bicycle ovnership ard use in Dermark are high, ard most cycle journeysare short uröan journeys for nork, shoppirg ard other rprFrecreational ptrlDses.