natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endelig understregede klageren, at der i den skrivelse fra udvælgelseskomitéen, hvori den afslog at give adgang til en kopi af hans rettede besvarelser, ikke blev nævnt noget om potentielle muligheder for at klage overudvælgelseskomitéens negative afgørelse. Det hedder imidlertid udtrykkeligt i kodeksen, at en afgørelse truffet af Kommissionen, hvorefter der ikkeskal gives adgang til visse dokumenter, skal “angive de eksisterende klagemuligheder, dvs. anmodning om domstolsprøvelse eller indgivelse afklage til ombudsmanden […]”.
Finally, the complainant also stressed that in the letter of the Selection Board where it denied the access to a copy of his marked papers, therewas no mention of any potential means to appeal against the Selection Board’s negative decision.The Code, however, explicitly indicates that adecision of the Commission refusing access to certain documents “mustindicate the means of redress that are available, i.e.judicial proceedingsand complaints to the Ombudsman […]”.
Ved skrivelse af 5. juli 1999 anmodede Ombudsmanden Kommissionenom endnu en udtalelse om klagen. Formålet med denne skrivelse var atgive Europa-Kommissionen lejlighed til at kommentere klagerens klagepunkt om, at den afgørelse, hvorefter han ikke blev givet aktindsigt i sinerettede besvarelser, ikke henviste til de eksisterende klagemuligheder, istrid med adfærdskodeksen i bilaget til afgørelsen om aktindsigt.Ombudsmanden anmodede endvidere Kommissionen om at udtale sig ompåstanden om uoverensstemmelse mellem de kriterier, som udvælgelseskomitéen anvendte ved rettelsen af prøvebesvarelserne, og de oplysninger, som ansøgerne havde fået udleveret inden prøverne.
The Ombudsman asked the Commission for a second opinion on the complaint, by letter of 5 July 1999.The purpose of this letter was to give the European Commission the opportunity to comment on the complainant’sgrievance that the decision refusing him access his marked papers did notrefer to the means of redress available, in breach of the Code of conductannex to the Decision on public access.The Ombudsman also asked the Commission to give its opinion on the alleged discrepancy between the criteria followed by the Selection Board for the correction of the tests and theinformation supplied to candidates prior to each test.
Med hensyn til det første punkt svarede Kommissionen blot, at ansøgere,der deltager i en almindelig udvælgelsesprøve, som alle EU-borgere harret til at klage til Ombudsmanden eller retsinstanserne over afgørelsen omikke at give dem adgang til visse dokumenter.
As concerns the first point, the Commission simply replied that candidateswho participate in an open competition are entitled, as all Union’s citizens,
Vedrørende de kriterier, som udvælgelseskomitéen anvendte ved rettelsenaf prøvebesvarelserne, svarede institutionen, at klagerens klagepunkt idenne henseende var ubegrundet, da prøvebesvarelsen var blevet rettetved hjælp af en optisk læser.
Regarding the criteria followed by the Selection Board for the correction ofthe tests, the institution replied that because the correction had been madeby an optical reader, the complainant ’s grievance on this point was notgrounded.
Med hensyn til aktindsigten i de rettede besvarelser fastholdt Kommissionen sin oprindelige holdning.
Finally, as regards the access to the marked papers, the Commission maintained its original position.
Ny bedømmelse af klagerens besvarelser
Reassessment of the complainant’s tests
Klagerende anmodede udvælgelseskomitéen om at få foretaget en nybedømmelse af sine besvarelser, da der havde været en ubetydeligforskel mellem mindstekravet for at bestå de første prøver og depoint, han havde opnået.
The complainant asked the Selection Board to re-examine his testssince there had been a minor difference between the thresholdrequired to pass the first tests and the score he had been given.
Kommissionen anførte i sin udtalelse, at der på grundlag af denneanmodning var foretaget endnu en manuel kontrol af klagerensbesvarelser. Resultatet af denne anden bedømmelse viste, at der ikke
The Commission stated in its opinion that in reply to this request, asecond manual check of the complainant’s papers had been carriedout.The results of this second assessment showed that no error hadoccurred in the determination of the marks attributed to the complainant.
Ifølge Fællesskabets retspraksis har en udvælgelseskomité vedbedømmelsen af resultaterne af prøver vidtgående skønsbeføjelser,som kun kan prøves med henblik på at afgøre, om udøvelsen herafhar været ugyldig som følge af en åbenbar vildfarelse eller magtfordrejning, eller om udvælgelseskomitéen klart har overskredetgrænserne for sit skøn83.
As established by Community caselaw, in assessing the results oftests, Selection Boards enjoy a wide discretion, which can only bereviewed to ascertain whether its exercise has been vitiated by a manifest error or by a misuse of powers, or whether the Selection Boardhas manifestly exceeded the limits of its discretion83.
Kommissionen redegjorde i sin udtalelse udførligt for de kriterier, somudvælgelseskomitéen havde anvendt ved bedømmelsen af prøvebesvarelserne.
Criteria used by the Selection Board for the selection of candidates
I modsætning hertil beskrev Kommissionen i sin udtalelse et andetpointsystem for de enkelte prøver. Det fremgik, at det kun var i forbindelse med den første prøve, at der blev givet +1 for korrekt svar,“0” for manglende eller annulleret besvarelse og -0,333 for forkertsvar.
The Commission spelled out in its opinion the criteria used by the Selection Board for the evaluation of the tests.These criteria referredgenerally to the scoring methods applied to each type of reply(right/wrong answers, no answer/annulled) in every test.
Den vejledning, som ansøgerne fik udleveret under udvælgelsesprøven, havde i det væsentlige til formål at give ansøgerne præciseoplysninger om indholdet af prøverne og pointgivningen.
Having compared these values with the score system referred to inthe booklet distributed to all candidates prior to each test (“Guide tocandidates”), the complainant noted that those criteria did not correspond.
God forvaltningsskik kræver, at institutionen giver borgerne klare ognøjagtige oplysninger.
Principles of good administration require that the Institution givesclear and accurate information to the citizens.
Dette var ikke tilfældet med hensyn til den vejledning, der blev udleveret til ansøgerne inden begyndelsen af den almindelige udvælgelsesprøve KOM/A/1049, da de deri indeholdte oplysninger om rettelsen af prøvebesvarelserne ikke stemte overens med de kriterier,som udvælgelseskomitéen anvendte ved rettelsen af de første stopprøver. De oplysninger, som ansøgerne fik inden prøverne medhensyn til den reelle værdi, som de enkelte svar ville blive tillagt,kunne have forvirret dem.
This was not the case as regards the Guide distributed to candidatesbefore the beginning of open competition COM/A/1049, since theinformation on the marking of tests contained therein did not correspond with the criteria used by the Selection Board in the marking ofthe first pre-selection tests.Candidates might have been confused bythe information given to them before the exams regarding the realvalue to be attributed to each answer of the test.
For bedre at kunne afklare dette aspekt af sagen anmodede Ombudsmanden om endnu en udtalelse fra Kommissionen.
In order to better clarify this aspect of the case, the Ombudsmanrequested a further opinion to the Commission.In its reply the institution only mentioned that because the correction had been made by anoptical reader, the complainant’s claim was not grounded.
I sit svarnævnte institutionen kun, at klagerens klagepunkt var ubegrundet, daprøvebesvarelserne var blevet rettet ved hjælp af en optisk læser.Ombudsmanden fandt derfor, at Kommissionen ikke havde svaretbehørigt på det klagepunkt, som klageren havde fremført.
The Ombudsman considered, therefore, that the Commission had notproperly replied to the point raised by the complainant.
Både det forhold, at Kommissionen ikke gav ansøgerne klare og entydige oplysninger om indholdet af prøverne og pointgivningen, og atinstitutionen ikke gav et præcist svar på punkter, som klageren havderejst i sin klage, udgjorde derfor et tilfælde af fejl eller forsømmelser.
Both the Commission’s failure to provide candidates with clear andunambiguous information on the content of the tests and their score,and the fact that the institution did not provide a precise answer to thepoints raised by the complainant in his complaint, constituted therefore an instance of maladministration.
Aktindsigt i klagerens prøvebesvarelser
Access to the complainant’s exam papers
En af klagerens klagepunkter vedrørte udvælgelseskomitéens afslagpå at give ham adgang til en kopi af hans rettede besvarelser.
One of the complainant’s claims regarded the Selection Board’srefusal to allow him access to a marked copy of his papers.
Det materielle spørgsmål om aktindsigt i rettede besvarelser havdeværet behandlet som led i en undersøgelse på eget initiativ, som Den Europæiske Ombudsmand havde indledt om fortrolighed i forbindelsemed Kommissionens ansættelsesprocedurer (undersøgelse på egetinitiativ 1004/97/PD)84.
The substantive question of access to marked papers, had been thesubject of an own initiative inquiry launched by the European Ombudsman into the secrecy which forms part of the recruitment procedures of the Commission (own initiative 1004/97/PD)84.As a result
På grundlag af denne undersøgelse udarbejdede Ombudsmanden en særlig rapport om spørgsmålet, som blevfremsendt til Europa-Parlamentet den 18. oktober 1999.
DECISIONS of this inquiry, the Ombudsman prepared a special report on thematter that was sent to the European Parliament on 18 October 1999.
Ombudsman fandt derfor, at det ikke var nødvendigt at videreføreundersøgelsen af dette aspekt af sagen og underrettede klageren omresultatet af denne procedure.
The Ombudsman therefore considered that it was not necessary topursue the inquiry into this aspect of the case and informed the complainant of the outcome of this procedure.
Påstand om overtrædelse af adfærdskodeksen for aktindsigt i Kommissionens og Rådets dokumenter
Alleged breach of the Code of conduct on public access to Commission and Council documents
Klageren gjorde gældende, at der i den afgørelse, hvorved han fikafslag på at få aktindsigt i sine rettede besvarelser, ikke blev henvisttil de eksisterende klagemuligheder, dvs. anmodning om domstolsprøvelse og indgivelse af klager til Den Europæiske Ombudsmandsom fastsat i afsnittet om behandling af bekræftende begæringer iadfærdskodeksen for aktindsigt i Kommissionens og Rådets dokumenter.
The complainant claimed that the decision refusing him access to hismarked papers did not refer to the means of redress available, namelyjudicial proceedings and complaints to the European Ombudsman, aslaid out in the section on Processing of Confirmatory Application in the Code of Conduct on public access to Commission and Council documents.
Denne påstand indgik ikke i den oprindelige klage, men blev fremsati klagerens bemærkninger. Endvidere stod den i forbindelse medretten til at få aktindsigt i besvarelserne eller ej, som stadig var genstand for undersøgelse (pkt. 3 i afgørelsen).
This allegation was not part of the original complaint, but put forwardin the complainant’s observations.Furthermore, it was linked to theright to have access to the marked papers or not, which was still underinvestigation (point 3 of the decision).
Ombudsmanden fandt derfor, at det ikke var nødvendigt at behandledette aspekt af sagen i denne forbindelse.
The Ombudsman therefore considered that it was not necessary todeal with this aspect of the case in this context.
På baggrund af Den Europæiske Ombudsmands undersøgelser af denanden del af denne klage fandt Ombudsmanden det nødvendigt at fremsætte følgende kritiske bemærkninger:
On the basis of the European Ombudsman’s inquiries into the second partof this complaint, the Ombudsman considered it necessary to make the following critical remarks:
God forvaltningsskik kræver, at de oplysninger, som myndighedernegiver borgerne, er klare og nøjagtige. Dette så meget desto mere i forbindelse med oplysninger, der udleveres under en almindelig udvælgelsesprøve, som for mange borgere kan være deres første mødemed Fællesskabets forvaltning.
Principles of good administration require that the information that theadministration provides to citizens be clear and accurate.More so, inthe case of information distributed in the course of an open competition, which may be, for many citizens, their first encounter with the Community administration.
I sit svarnævnte institutionen kun, at klagerens klagepunkt var ubegrundet, daprøvebesvarelserne var blevet rettet ved hjælp af en optisk læser.Ombudsmanden fandt derfor, at Kommissionen ikke havde svaretbehørigt på det klagepunkt, som klageren havde fremført.
The Ombudsman considered, therefore, that the Commission did not properly reply to the point raised by the complainant.
Både det forhold, at Kommissionen ikke gav ansøgerne klare og entydige oplysninger om indholdet af prøverne og pointgivningen, og atinstitutionen ikke gav et præcist svar på punkter, som klageren havderejst i sin klage, udgjorde derfor et tilfælde af fejl eller forsømmelser.
Both the Commission’s failure to provide candidates with clear andunambiguous information on the content of the tests and their scoreand the fact that the institution did not provide a precise answer to the
Da dette klagepunkt vedrørte et overstået hændelsesforløb, var det ikkerelevant at finde en mindelig løsning.
213 points raised by the complainant in his complaint, constituted therefore an instance of maladministration.
Ombudsmanden afsluttede derforbehandlingen af sagen. Ombudsmanden afsluttede derfor behandlingen afsagen.
Given that these aspects of the case concerned procedures relating to specific events in the past, it was not appropriate to pursue a friendly settlement of the matter.The Ombudsman therefore decided to close the case.
I sin anden udtalelse undlod Kommissionen at kommentere klagerensbemærkninger og besvare det præcise spørgsmål, som Ombudsmandenhavde stillet institutionen i sin skrivelse af 5. juli 1999.
In its second opinion the Commission refrained from addressing the complainant’s comments and the precise question that the Ombudsman askedthe institution in his letter of 5 July 1999.
AFGØRELSER strege, at hvis denne lidet imødekommende holdning skulle blive dengenerelle adfærd fra den nyligt indsatte Kommissions side, ville det hurtigtødelægge resultaterne i form af et frugtbart og konstruktivt samarbejde iforbindelse med hans behandling af klager og umuliggøre Ombudsmandens opgave med hensyn til at styrke forholdet mellem EU-borgerne og Fællesskabets institutioner og organer.
The Ombudsman pointed out that as he had stated in the decision, this wasan instance of maladministration.Furthermore, he would like to underlinethat, if this unfruitful attitude becomes a general rule in the performance ofthe newly installed Commission, it would rapidly destroy the achievementsof a fruitful and constructive cooperation in his dealing with complaints andmake the Ombudsman’s task of enhancing the relations between the European citizens and the Community institutions and bodies impossible.
AFGØRELSE MED FORSLAG TILHENSTILLINGER MED HENBLIKPÅ VEDTAGELSE AF EN KODEKS FOR GOD FORVALTNINGSSKIK
DECISION CONTAINING DRAFT RECOMMENDATIONS TO ADOPT A CODE OF GOOD ADMINISTRATIVE BEHAVIOUR
Afgørelse i undersøgelse på eget initiativ OI/1/98/OV (forslag til henstillinger)
Decision in the own initiative inquiry OI/1/98/OV (Draft Recommendations)
BAGGRUNDEN FOR UNDERSØGELSEN
THE REASONS FOR THE INQUIRY
Den 11. november 1998 indledte Ombudsmanden en undersøgelse påeget initiativ inden for Fællesskabets forskellige institutioner og organerangående eksistensen af og offentlighedens adgang til en kodeks for godforvaltningsskik for tjenestemænd i deres forbindelser med offentligheden.
On 11 November 1998 the Ombudsman started an own initiative inquiryinto the existence and the public accessibility, in the different Communityinstitutions and bodies, of a Code of Conduct on good administrativebehaviour of the officials in their relations with the public.
En af grundene til denne undersøgelse på eget initiativ var, at Ombudsmanden i sin mandatperiode havde modtaget en lang rækkeklager, som gjorde ham opmærksom på tilfælde af fejl eller forsømmelser,som kunne have været undgået, hvis der havde været klare oplysninger tilgængelige om de EU-ansattes administrative forpligtelser over for borgerne.
One of the reasons for this own initiative inquiry was that during his time inoffice, the Ombudsman received numerous complaints which brought tohis attention instances of maladministration which could have been avoidedif clear information had been available about the administrative duties of Community staff towards the citizens.
Den mere generelle grund var, at en del af Ombudsmandens arbejdsområde er at styrke forholdet mellem EU-borgerne og Fællesskabets institutioner og organer.
The more general reason was that part of the Ombudsman’s mission is toenhance relations between the European citizens and the Community institutions and bodies.The creation of the Ombudsman’s office was meant tounderline the commitment of the Union to democratic, transparent andaccountable administration.The Ombudsman should promote good administrative practices by improving the quality of administration.
Oprettelsen af Ombudsmandens kontor havde til formålat understrege EU’s engagement i en demokratisk, gennemsigtig ogansvarlig forvaltning. Ombudsmanden skulle fremme god forvaltningsskikved at forbedre forvaltningens kvalitet.
The Ombudsman therefore observed in his owninitiative inquiry that, inorder to improve the quality of the Community administration, Codes of Conduct on good administrative behaviour could play a valuable role.Suchcodes would be very helpful for the staff when they have to deal withrequests/complaints from citizens.The Code would inform them in adetailed manner of which rules to respect in dealing with the citizens whocontact their institution.If the codes are made easily accessible to thepublic, for instance in the form of a decision published in the Official Journal, they would provide the citizens with information on what are theirrights and which standards of good administration they may expect fromthe Community institutions and bodies.
Ombudsmanden bemærkede derfor i sin undersøgelse på eget initiativ, atkodekser for god forvaltningsskik kunne spille en meget værdifuld rollemed henblik på at forbedre kvaliteten af Fællesskabets forvaltning.
On the basis of these considerations, and in accordance with Article 3.1 ofthe Regulations and the general conditions governing the performance ofthe Ombudsman’s duties, the Ombudsman started an own initiative inquirywhich was addressed to eighteen Community institutions and bodies (four Community institutions in the sense of Article 4 of the Treaty, four bodiesestablished by the Treaty, and ten “decentralised Community agencies”)86.The inquiry had the following subject:
Ensådan kodeks vil være nyttig for de ansatte, når de skal behandle anmodninger/klager fra borgerne. Kodeksen vil på detaljeret vis orientere dem omde regler, de skal iagttage i deres forbindelser med de borgere, som henvender sig til deres institution.
Firstly, the Ombudsman asked the institution or body if it had adopted a Code of good administrative behaviour for its officials in their relations withthe public, which is easily accessible to the citizens.If such a Code did notexist, the Ombudsman asked if the institution or body would agree to takethe necessary steps in order to adopt a Code of Conduct.As to the contents of this Code, he observed that it could include, in a list of provisions,general applicable rules on the substantive and procedural principles whichwere set out in the annex to his letter of 11 November 1998.
Hvis kodekserne gøres let tilgængelige foroffentligheden, f.eks. i form af en beslutning offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende, ville de give borgerne oplysninger om deres rettigheder, og om hvilken adfærdsstandard de kan forvente fra Fællesskabets institutioner og organer.
Secondly, considering that such a code would be most effective if it was apublicly accessible document containing precise provisions, the Ombudsman equally asked the institution or body if it could indicate inwhich form it would adopt the Code.
Jf. beslutning af 16. juli 1998 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 1997 (C40270/98).
See the Resolution of 16 July 1998 on the Annual Report on the activities of the European Ombudsman in 1997 (C4-0270/98).
Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Kommissionen, Revisionsretten,Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse(CEDEFOP), Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Det Europæiske Miljøagentur, Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (EMEA), Harmoniseringskontoretfor Det Indre Marked, Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer, Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og EF-Sortsmyndigheden.
The European Parliament, the Council of the European Union, the European Commission, the Courtof Auditors, the Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the European Investment Bank, the European Central Bank, the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP), the European Foundation for the improvement of Living and Working Conditions, the European Environment Agency, the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products (EMEA), the Office for Harmonisation in the Internal Market, the European Training Foundation, the European Drugs and Drug Addiction Monitoring Centre, the Translation Centre for bodies of the European Union, the European Agency for Safety and Health at Work, andthe Community Plant Variety Office.
Det sidste afsnit i udkastet til kodeks med titlen “Betjening af borgerne”,som svarede til emnet for undersøgelsen på eget initiativ, tog hensyn til defleste af de materielle og proceduremæssige princippier, som var indeholdti bilaget til Ombudsmandens skrivelse af 11. november 1998.
On 10 February 1999, the Secretary General of the Commission sent to the Ombudsman, as well as to the Secretaries General of the Parliament andthe Council, a copy of the draft “Code of Conduct applicable at the European Commission”which would be submitted to the Commission on10 March 1999.The letter to the Secretaries General indicated that theadoption of this Code by the Commission and the implementing measureswere also meant to give effect to the initiative of the Ombudsman.
Endelig underrettede Ebermann, direktør i Generalsekretariatet, den 19.april 1999 Ombudsmanden om, at der for øjeblikket under de givne omstændigheder desværre ikke var mulighed for en formel opfølgning af udkastet til adfærdskodeks, men at Kommissionens tjenestegrene håbede, atde hurtigt kunne færdiggøre kodeksen, når den nye Kommission var påplads.
The last section of the draft Code entitled “Serving the public”, which corresponded to the subject of the own initiative inquiry, took into accountmost of the substantive and procedural principles which were suggested inthe annex to the letter of the Ombudsman of 11 November 1998.
Han bemærkede, atspørgsmålet havde været på dagsordenen for mødet mellem generalsekretæren og generaldirektørerne den 8. januar 1999. Han anførte, at altefter arbejdets fremadskriden ville Parlamentets Præsidium få forelagt etudkast til en kodeks for god forvaltningsskik, som ville blive videresendt til Ombudsmanden.
Finally, on 19 April 1999, Mr Ebermann, Director in the Secretariat General,informed the Ombudsman that, unfortunately, in the present circumstancesno formal followup to the draft Code of Conduct was possible for the timebeing, but that the Commission services hoped to be able to finalise the Code quickly once the new Commission was in place.
Rådets udtalelse
The Parliament’s opinion