natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alt efter projektets art øg tema er der inddraget førskellige lokale aktorer, f.eks.: • lokale og regionale myndigheder: • lokal forvaltning; • arbejdsmarkedets parter:
Local players involved will vary according to the type/theme of the project and could include: • local and regional authorities; • local administration: • social partners:
• lokale sammenslutninger, der er aktivt inddraget i samarbejdet (f.eks. naturbevaringsforeninger, nationale kultursammenslutninger osv.):
• local associations active in cooperation (e.g. nature conservation societies; national cultural associations, etc.):
• lokale iværksættere: • uddannelsesinstitutioner, universiteter og tekniske skoler: • teknologicentre og forskerparker: • handelskamre.
• local entrepreneurs: • institutes of education, universities, technical colleges: • technology centres, science parks: • chambers of commerce and trade.
Det er et fælles aktieselskab, der har sæde i Gorzow (PL), og aktionærerne er lyske føderale delstater og "voyevodships" på den tysk-pølske grænse.
It is a joint-stock company based in Gorzow (PL) and the shareholders are German federal states and "voyevodships" on the German-Polish border.
Det har blandt andet følgende funktioner:
Its functions include:
Siden starten har man indgået omkring 50 vellykkede samarbejdsprojekter.
Since the start, some 50 cooperation projects have been successfully concluded.
Et eksempel er del første tysk-polske modelprojekt vedrørende tekstilsamarbejde, der omfatter design, marketing, salg og serviceaktiviteter for at opnå en fælles kollektion af dametøj af høj kvalitet.
One example is the first German-Polish cooperative "textile" model project covering design, marketing, sales and service activities for a joint collection of high-quality women's clothing.
Et andet eksempel er et modelprojekt vedrørende en økonomisk dalabank, der giver vigtige informationer for samarbejde øg investeringsbeslutninger, der især træffes af små og mellemstore virksomheder på begge sider af grænsen.
Another example is an economic data bank model project that provides important information for cooperation and investment decisions by small and medium-sized companies in particular on both sides of the border.
Udviklingsmyndigheden har fået betydelig respons i grænseregionerne øg har modtaget konkrete anmodninger om grænseoverskridende samarbejde og investeringer.
The Development Authority is registering a noticeable response in the border regions, with concrete demands for crossborder cooperation and investment.
Det har især haft succes med at oprette joint venture-selskaber, som forventes at skabe 1075 nye job.
Joint ventures in particular were successfully created, expected to create 1,075 new jobs.
Tværregionalt samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i Europa
Interterritorial cooperation between local and regional authorities in Europe
Tværregionalt samarbejde finder sted mellem en lang række forskellige regionale og lokale aktører, normalt uden hensyntagen til den geografiske afstand mellem disse.
Interterritorial cooperation normally takes place irrespective of geographic proximity between a broad range of different regional and local players.
Samarbejdet kan udelukkende inddrage lokale og regionale offentlige myndigheder fra udviklede eller mindre udviklede områder i Europa (eller begge på én gang), men det kan også omfatte halvoffentlige eller regionale/lokale aktører med fælles interesser (der ofte støttes og bistås af decentrale myndigheder).
Cooperation can involve solely local and regional public authorities from developed or less developed areas in Europe (also both in one), but also other semipublic or private regional/local players sharing common interests (often supported and flanked by territorial authorities).
Det kan finde sted mellem to partnere (bilateralt samarbejde) eller flere (trilateralt eller multilateralt samarbejde).
It can take place between two partners (bilateral cooperation) or involve more of them (trilateral or multilateral cooperation).
All efter partnernes specifikke interesser kan det tværregionale samarbejde dreje sig om kun ét specielt område af fælles interesse eller om en bredere vifte al'tematiske områder.
According to the specific interests of the partners, interterritorial cooperation can cover only one particular theme of common interest (single-issue cooperation) or operate in a broader range of thematic fields (pluri-thematic cooperation).
Allerede på et tidligt stadium indledte nogle byer et tværregionalt samarbejde gennem bilaterale venskabsaftaler mellem kommuner.
Already at an early stage, interterritorial cooperation was started by towns and cities through bilateral twinning of municipalities.
Det overordnede mål og argument bag venskabsaftaler mellem byer i Europa er at: • fremme fred øg øge den transeuropæiske forståelse på græsrodsniveau:
The overall aim and motivation of town-twinnings in Europe is
• fremme erfaringsudveksling om lokale og kommunale anliggender.
• to promote peace and enhance inter-European understanding at grassroots level,
Derfor omfatter de mest typiske aktiviteter, der iværksættes mellem venskabsbyer, normall områder søm tilrettelæggelse af venskabsceremonier, møder, besøg, kultur- eller sportsbegivenheder i venskabsbyen, erfaringsudveksling mellem lokalvalgte politikere og administrativt personale eller andre faglige sammenslutninger, samarbejde på specifikke områder af lokal interesse og endda fælles aktiviteter for at fremme lokaløkonomien114.
• to develop the "Citizen's Europe" through activities that mainly concentrate on inter personal exchange in the field of local administrations, schools and universities or associations in the field of culture and sports.
Dette foregår hovedsageligt på baggrund af:
• to promote exchanges of experience on local and municipal issues.
• indgåelsen af nye bilaterale partnerskabsaftaler - især mellem niveau 1regioner, • oprettelsen af en lang række trilaterale eller multilaterale "samarbejdsnetværk" mellem lokale og regionale myndigheder, der ofte støttes af specifikke EU-programmer.
Accordingly, the most typical activities carried out in practice between twinned municipalities normally cover issues such as the organisation of twinning ceremonies, the organisation of meetings, visits, cultural or sports events in the partner town, the exchange of experience between locally elected personalities and administrative personnel or other professional groupings, cooperation in specific fields of local/municipal interest and even joint activities to promote the local economy.1''
'' I deres indbyrdes konkurrence om at tiltrække ekstern kapital llk en regional/lokal myndighed som regel kun succes på bekostning af en anden.
In opposition to the long-standing tradition of towntwinnings, Europeanwide interterritorial cooperation between local and regional authorities as well as between other territorial players (public, semi-public, private) only gained popularity during the 1990s. This is mainly the result of
Nogle af de grundlæggende motivationer, der ligger bag disse nyere former for samarbejde, omhandles i en studie fra Europa-Parlamentet'"": I omkring 29'/r af de undersøgte samarbejdsordninger har det vigtigste mål været fremme af' internationale forbindelser.
In contrast to the "zero-sum" game of mutual competition between territorial authorities which dominated the 1980s.l:" these new forms of cooperation aim at developing existing productive and immaterial resources at regional or local level through a "pragmatic logic" of joint networkprojects and more strategically orientated schemes.
Herefter kommer økonomiske interesser {259c) øg viljen til at udbygge gamle forbindelser (17r/r).
Some of the basic motivations that underlie these more recent forms of cooperation are indicated by a European Parliament study:1" About 299r of the cooperation schemes examined indicate the promotion of international relations as the most important reason, followed by economic interests (259c) and the will to deepen old ties (179r).
Udsigten til at modtage EU-støtte var kun en motivation bag 8'/r af samarbejdsordningerne.
The perspective to receive EU-funding motivated only Src of the cooperation schemes.
Andre kilder127afdækker en række mere præcise motivationer, der hovedsageligt er de forventede materielle og immaterielle fordele (f.eks. stordriftsfordele, udveksling af erfaring og know-how), men også de vigtige politiske fordele, der kan forekomme ved et sådant samarbejde.
Other sources'28reveal a set of more precise motivations, which are mainly the expected material and immaterial benefits (e.g. economies of scale, exchange of experience, transfer of know-how), but also essential political benefits that can result from cooperation.
• Ved at udvikle fælles metoder til at løse fælles problemer søger man i forbindelse med mange former for samarbejde at opnå "stordriftsfordele" for partnerne (fælles omkostningsanalyser, der er for dyre for den enkelte aktør, komparative analyser og eksperimenter samt udvikling eller revision af de forskellige metoder til at sammenholde gød praksis).
• In developing common approaches to shared problems, many cooperation schemes intent to create "economies of scale" for their partners (shared cost studies too expensive for one individual actor, comparative analyses and experiments, development or correction of model approaches bringing together good practice).
• Mange af de samarbejdsstrukturer, der er oprettet mellem lokale eller regionale aktorer, sigter eksplicit mod at reproducere "uudtalt viden" gennem praktisk erfaring samt at opnå lignende fordele via "erfaringsudveksling" eller øget "overførsel af know-how".
• Many cooperation schemes set up between local or regional players explicitly aim at reproducing "tacit knowledge" through learning by doing and intent to achieve related benefits via an "exchange of experience" or an accelerated "transfer of know-how".
Resultaterne (f.eks. håndbøger, ressourcecentre og databaser) bruges ofte til at afstikke nye retninger for den sociale og økonomiske udvikling eller til at udtænke mere ambitiøse lokale/regionale politikker.
The outcomes (e.g. handbooks, resource centres, database) are frequently used to provide new orientations for social and economic development or to design more ambitious local/regional policies.
• Ved andre former før samarbejde sigter man mod at fremme eller skabe merværdi i specifikke økonomiske sektorer, der har en vigtig produktiv produktion - nøgle gange ved at skabe nye forbindelser for at øge markedsmulighederne for lokale producenter og for tjenesteydelser, der kan markedsføres, og nogle gange ved at øge udvekslingen af data eller at oprette kommunikationsforbindelser (transport eller andet).
• Other cooperation schemes aim to stimulate or add value to specific economic sectors that are important in their respective productive fabric, sometimes by generating new linkages to enhance market opportunities for local manufacturers and tradable services, sometimes by enhancing data exchange or establishing communication links (transport, others).
• Selv øm aktørerne sjældent selv eksplicit refererer til disse aktiviteter, er de meget vigtige øg betragtes også som et proaktivt svar på politiske og institutionelle/organisatoriske problemer i medlemsstaterne eller inden for EU's komplekse beslutningsprocedurer.
• While these activities are less explicitly referred to by the players themselves they are nonetheless important, and are also considered a proactive answer to political and institutional/organisational problems existing within Member States or within the complex system of EU-decision making.
Gennem regionale eller lokale myndigheders afdækning af fælles problemer eller samarbejdstemaer under hensyntagen til deres specifikke situation kan de få ørenlyd pa deres specielle interesseområde.
Through the identification of common problems or issues for cooperation related to their particular situation, regions or local authorities may constitute a "voice" in their specific fields ol'
Det specifikke tematiske områder, der omfattes af' disse nyere samarbejdsordninger, som er oprettet mellem lokale øg regionale myndigheder, er meget forskellige fra dem. der dækkes af de bilaterale samarbejdsformer mellem venskabsbyer.
'" By competing amongst them in attracting external mobile capital, the success of' a region/local authority was normally built on the loss of another. ''
Samarbejdsnetværk kan dække et enkelt område eller mange områder på sammen tid.
European Parliament, Directorate General for Research (PE 166.402.
Der kan observeres to grundlæggende tematiske samarbejdsniveauer mellem to eller flere lokale og regionale myndigheder, i forbindelse med hvilke der er oprettet forskellige organisatoriske ordninger:
One can identify two basic levels of thematic cooperation between two or more local and regional authorities, for which different organisational arrangements have been set up:
• Samarbejde i forbindelse med kortsigtede eller mellemlangsigtede "projektnetværk" (aktiviteter, der kun iværksættes til ét specifikt formål), som kan være koncentreret om et enkelt specifikt emne eller et begrænset antal emner af fælles interesse. • Strategisk og langsigtet samarbejde baseres ofte på generelle rammeaftaler øg iværksættes gennem bilaterale venskabsaftaler mellem byer eller bilaterale regionale partnerskaber og multilaterale netværk, der indebærer gennemførelsen af en række fælles projekter på mange områder, der fastlægges som værende af fælles interesse.
• Strategic and longterm orientated cooperation is frequently based on general framework agreements and carried out through bilateral town twinnings or bilateral regional partnerships and multilateral networks, which includes the implementation of a number of joint projects in various fields identified as being of common interest.
Projektbaserede netværk etableret mellem to eller flere lokale eller regionale myndigheder
Projectnetworks established between two or more territorial authorities
Det grundlæggende træk ved projektbaserede netværk er, at de som udgangspunkt tager sigte på "aktiviteter, der kun iværksættes til él formål", og at de har en kort- eller mellemlangsigtet tidshorisont, samt at samarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder normalt afsluttes, når de planlagte aktiviteter, der er forbundet med projektet, er fuldført.
The main feature of projectnetworks is that they are basically designed as "one-off activities" with a short- or mid-term time horizon and that cooperation between local or regional authorities normally ends with the achievement of the planned project-activities.
Nogle eller alle parter, der er tilknyttet et specielt projekt, kan beslutte at fortsætte med at arbejde sammen i forbindelse med et nyt projekt (lancering af et nyt projektbaseret netværk) eller vælge at oprette et mere stabilt og langsigtet samarbejde (udvikling mod strategisk samarbejde).
However, some or all partners of a given project can decide to continue working together in the framework of a new project (launch of a new network project) or opt for setting up a more stable and long term-orientated cooperation between them (evolution towards strategic cooperation).
Projektbaserede netværk kan finansieres gennem parternes egne ressourcer.
Projectnetworks can be financed by the own resources of the partners.
Del skal dog indrømmes, at lanceringen af "eksterne" støtteordninger, såsom fællesskabsprogrammer samt disses knopskydning, i væsentlig grad har medvirket til at øge deres antal i løbet af 1990'erne.
It must however be acknowledged that the launch and the proliferation of "external" funding schemes such as Community programmes has contributed during the 1990s to drastically increase their number.
Derfor og til dels på grund af den tilgængelige mængde sammenhængende information vil de følgende afsnit omhandle de grundlæggende strukturelle træk ved et projektbaseret samarbejde, idet der især tages udgangspunkt i det erfaringsgrundlag, der er opnået ved hjælp af EU's støtteprogrammer.
Therefore, and partly due to the high level of coherent information available, the following sections will describe basic structural features of project-based cooperation mainly on the ground of experiences gained with specific Community funding programmes.
Tværregionale projektbaserede netværk oprettet mellem lokale og regionale aktorer i EU
Interterritorial projectnetworks established between local and regional players of the European Union
Tværregionale projektbaserede netværk mellem decentrale myndigheder og andre lokale eller regionale aktører i EU har modtaget støtte fra Fællesskabet inden for et bredt felt. der rummer mange tematiske aspekter, gennem programmer som EEP/Pacte-programmet øg Recite I og Il-programmer, men også i forbindelse med mere specifikke aspekter som fysisk planlægning gennem EFRU's artikel 10 vedrørende Terra-programmet.
Interterritorial projectnetworks between territorial authorities and other local or regional players of the European Union have been supported by the Community in a larger field of thematic aspects through schemes such as the EEP/PACTE- programme and the RECITE I and II programmes, but also for more specific aspects such as spatial planning through the ERDF-Art. 10 TERRA-programme.
Mellem 1989 og 1995 blev der i forbindelse med programmet for erfaringsudveksling (Exchance of Experience Programme - EEP) og videreførelsen heraf. Pacte, i all ydet støtte til 436 projekter, som 2.168 lokale og regionale myndigheder deltog i.
Between 1989-1995. the Exchange of Experience Programme (EEP) and its continuation PACTE funded in total 436 projects in which 2.168 local and regional authorities participated.
EEP/Pacte-projekter havde normalt en varighed af 18 måneder.
EEP/PACTE projects normally lasted 18 month. French and Spanish local and regional
Franske øg spanske lokale og regionale myndigheder repræsenterede næsten 35% af partnerskaberne for EU som helhed.
authorities represented, for each Member State, nearly 35% of the partnerships.
De blev fulgt op af britiske (12%), italienske, portugisiske, græske og tyske lokale og regionale myndigheder (7,5-10%).
They were followed by British (12ÇÍ-). Italian. Portuguese.
De mest populære samarbejdsområder var økonomisk udvikling/turisme (98 projekter), miljø (72 projekter).
Greek and German local and regional authorities (7,5%-10%). Belgian.
udvikling af landdistrikter (45 projekter), byplanlægning (34 projekter) og offentlig forvaltning (34 projekter).i:s
The most popular areas of cooperation were economic development/tourism (98 projects), environment (72 projects), rural development (45 projects), urban management (34 projects) and public administration (34 projects).1-"
Recite I banede vejen for en mere vidtgående samarbejdskultur mellem decentrale myndigheder øg andre lokale og regionale aktører i EU:1"' 1 alt var 405 partnere inddraget i de første 36 samarbejdsprojekter (lokale og regionale myndigheder, udviklingsagenturer eller handelskamre).
RECITE I paved the way for a more widespread culture of cooperation between territorial authorities and other local and regional players in the European Union:"" A total of 405 partners were involved in the 36 cooperation projects of the first generation (local and regional authorities. Development Agencies or Chambers of Commerce).
I virkeligheden må det samlede antal deltagende sammenslutninger i Recite 1programmet reduceres til 249. da et betydeligt antal partnere var inddraget i mere en ét tværregionalt projekt.
In reality, the total number of participating organisations in the RECITE I programme has to be reduced to 249. as a significant number of partners were involved in more than one interregional project.
En undersøgelse af de enkelte landes samlede deltagelse i projekter (som projektleder og partner) viser, at Spanien og Frankrig ligger højst (henholdsvis 28 og 27). efterfugt af Grækenland. Portugal. Italien øg Tyskland (19-21 projekter).
A country by country assessment of the overall participation in projects (as project leader and partner) shows that Spain and France rank highest (28 and 27 respectively) and are followed by Greece. Portugal.
I de fleste tilfælde kom "projektlederne" fra Frankrig. Spanien. Grækenland og Storbritannien.
In most cases, "project leaders" came from France. Spain.
De største samarbejdsområder var miljø ( 13 projekter), lokal udvikling (13 projekter), uddannelse (12 projekter), støtte til SMV'er (II projekter), teknologioverførsel (II projekter), planlægning (7 projekter), transport (7 projekter), offentlige administration (7 projekter), energi (7 projekter) og social udstødelse (7 projekter).
The main areas of cooperation were environment (13 projects), local development ( 13 projects), training ( 12 projects), assistance to SMEs (11 projects), technology transfer (11 projects), planning (7 projects), transport (7 projects), public administration (7 projects), energy (7 projects) and social exclusion (7 projects).
De fleste netværk dækkede mere end et område.
The majority of networks dealt with more than one theme.
I forbindelse med Recite I var regionale myndigheder på NUTS Il-niveau de mest almindelige deltagere i projektbaserede netværk.
Under RECITE I. regional authorities at NUTS II level were the most common participants in projectnetworks.
En af grundene hertil er, at det drejer sig om sløre sammenslutninger, der har en vidtgående teknisk kompetence, og som ofte inddrages i gennemførelsen af andre fællesskabsprogrammer (f.eks. strukturfondene).
One reason is that they are large organisations having a wide ranging technical competence at their disposal and are frequently involved in the implementation of other Community programmes (e.g. Structural Funds).
Med hensyn lil lokale myndigheders deltagelse har man observeret, at mindre byer nørmalt deltager sjældnere i netværksprojekter end større byer; sidstnævnte vil få større og større betydning som økonomiske aktører øg i stigende grad virke inden for den globale økonomi.
With regard to local authority participation, one can observe that smaller towns are normally less involved in networkprojects than bigger cities, which are economic players of growing importance and increasingly operate within the global economy.
I forbindelse med netværk, der oprettes af mindre kommuner og byer. står man ofte øver for det problem, at partnerne kun har begrænsede beføjelser øg ressourcer og ofte kun lidi erfaring med integration eller forvaltning af tværregionaleale samarbejdsprojekter.
Networks set up by smaller localities and towns often face the problem that partners have only limited powers or resources and frequently little experience with regard to an involvement or leadership of interterritorial cooperation projects.
Samarbejdsstrukturerne i de første projektbaserede netværk karakteriseres ved en række særlige aspekter, hvoraf' kan udledes visse grundlæggende træk:'
This first generation of projectnetworks is characterised by a number of particular aspects that permit to isolate some basic features with regard to their cooperation structures:"
• Tilstedeværelsen af en institutionel offentlig aktør, der er villig lil at iværksætte el "politisk" samarbejdsinitiativ, spiller ofte en væsentlig rolle for de første skridt under oprettelsen af projektbaserede netværk.
• The existence of an institutional public actor willing to establish a "political" initiative for cooperation often plays a vital role for the first steps in setting up network-projects.
Der kan dog observeres en overvægt af offentlige organisationer/agenturer i forbindelse med disse projekter, da kun få private virksomheder øg forskningscentre deltog i netværkene i betydelig grad.
One can however observe a predominance ol' public organisations / agencies in these projects, as only a minority of networks had a significant intervention from private firms and research centres
• Under Recite I var der en vis usikkerhed med hensyn til de grundlæggende retlige øg proceduremæssige aspekter: Har medlemsstaterne fortsat ansvaret for gennemførelsen af strukturfondene?
• Under RECITE I. several uncertainties with regard to basic legal and procedural aspects existed: Do Member States retain responsibility for the implementation of