natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 1980 var procentandelen af 60årige og derover kun 6% i de mindre udviklede lande imod16% i de mere udviklede lande (FN-skøn).Som eksempel kan nævnes, at procentandelen af ældre i Frankrig var 115 år om at fordoblesfra 7 til 14%.
In 1980 the percentage of people aged 60 or more was only 6% in the less developed countries, compared to16% in more developed ones (UN estimations).As an example, in France it took 115 years for the proportion of older people to double from 7 to 14 percent.
I Kina vil den samme stigning forekomme i løbet af blot 27 år.
In China the same increase will occur over the course of just 27 years.
Blandt de udviklede lande vil Europa92 og Japan opleve de mest udtalte aldringstendenser frem til2050 - andelen af ovennævnte aldersgruppe af 60årige vil være på omkring 37% i Europa og endoghøjere i Japan imod kun 27% i Nordamerika, hvor befolkningsvæksten fortsat vil være relativtstærk.
Among the developed countries, Europe 92 and Japan will experience the most pronouncedageing trends up to 2050 - the share of the above 60 age group will be around 37% in Europeand even more in Japan, compared to only 27% in North America, where population growthwill continue to be relatively strong.
Inden for aldersgruppen af over 60årige vil der også være en betydelig vækst i antallet af"meget gamle", dvs. personer på 80 år og derover.
Within the 60+ age group, there will also be significantgrowth in the number of "very old", i.e. people aged 80 years and over.
Mens de meget gamle udgør 3% af befolkningeni Europa i dag, vil 11 af de nuværende 15 EU-medlemsstater have mindst 10% af deres befolkning,der er 80 år eller derover i 2050.
Whereas the very oldconstitute 3% of the European population today, 11 of the current EU-15 Member States willhave at least 10% of their population aged 80 or over by 2050.
Kønsforskellene er betydelige, når det gælder aldring.
Gender differences in ageingare considerable.
I Europa erkvinders middellevetid for nærværende mere end 6 år længere end mænds.
In Europe women's life expectancy is currently more than 6 years higherthan for men.
I aldersgruppen af 60årige og derover er der 50% flere kvinder end mænd.
In the age group of 60 years and over, there are 50% more women than men.
Blandt enlige i aldersgruppen af over 75-årigeer over 70% kvinder.
Ofpeople living alone at the age of 75+ more than 70% are women.
Den Europæiske Unions udvidelsesproces forventes ikke at få en betydelig indvirkning på unionsbefolkningens aldringsproces.
The process of enlargement of the European Union is not expected to have a significantimpact on the ageing process of the Union’s population.
Selv om andelen af ældre i de central- og østeuropæiske lande i dager lavere end i de 15 medlemsstater, forventes den at stige voldsomt og nå EU-gennemsnitsniveauerne inden 2050.
Though the proportion of olderpeople in the Central and Eastern European countries today is lower than in EU-15, it isexpected to increase rapidly attaining the EU average levels by 2050.
De fleste ansøgerlande oplever for nærværende særligt lavefertilitetskvotienter, og såfremt denne tendens fortsætter, vil det få en yderligere indvirkning på aldringsprocessen.
Presently most of theapplicant countries are experiencing particularly low fertility rates and to the extent this trendcontinues it will impact even further on their ageing process.
I udviklingslandene er der betydelige forskelle i aldringsprocessen93.
In the developing world there are significant differences in the ageing process 93.
For de mindst udviklede landes vedkommende forventes medianalderen kun at stige fra 18 år i 2000 til 26 år i 2050.
For the leastdeveloped countries, the median age is only projected to increase from 18 years in 2000 to 26years in 2050.
I modsætning hertil kan de mindre udviklede lande som helhed forvente en stigning fra 24 år til 35 år.
In contrast the less developed countries as a whole can expect an increase from24 years to 35 years.
EU-STRATEGI FOR DE FORSKELLIGE POLITIKKER VEDRØRENDE ALDRING
THE EU POLICY APPROACH TO AGEING
Som et af de første områder til at blive berørt af aldring har Europa udviklet en lang række forskellige tiltag94 som reaktion på den aldring af befolkningen, som udviklede sig i løbet af det
As one of the first areas to be affected by ageing Europe has developed a wide variety ofpolicy responses 94 to the population ageing which occurred in the course of the 20th century.
20. århundrede. Længe foregik overvejelserne om befolkningens aldring udelukkende på nationaltplan.
For a long time policy deliberations took place only at the national level.
Men bevidstheden om, at udfordringerne forude på mange måder var fælles, øgedes hurtigt ianden halvdel af 90'erne95, og i de senere år er der foregået en væsentlig udvikling i EU-samarbejdet om aldringsspørgsmål.
However, awarenessthat the challenges ahead were in many ways common increased rapidly in the 2nd half of the1990's 95 and recent years have seen major developments in EU cooperation on ageing issues.When the European Commission in 1999 presented a communication 96 on sensible policy responses to ageing as its contribution to the UN International Year of Older Persons andhinted that Member States would benefit from closer European cooperation on these issues, itwas still a vision of what could be.
Da Europa-Kommissionen i 1999 fremsatte en meddelelse96 om fornuftige aldringspolitikker som sit bidrag til FN's internationale år for ældre og antydede, at medlemsstaterne ville nyde gavn af et tættere europæisk samarbejde om disse spørgsmål, var det stadigen vision om, hvad der kunne ske.
But in the few years since Member States have committedthemselves to work on ageing issues in the context of sound public finances 97, employment,social protection and sustainable development while maintaining these as national policiesand taking into account the diversity of ageing situations.
Men i de få år, der er gået siden, har medlemsstaterne forpligtetsig til at arbejde med aldringsspørgsmål inden for rammerne af sunde offentlige finanser97,
Moreover, combatingdiscrimination on the grounds of age has become part of the EC Treaty as well as of the
I Europa er aldringstendensen for nærværende ikke så udtalt i de central- og østeuropæiskelande (CØE-landene) som i EU-medlemsstaterne.Asien og Latinamerika aldres hurtigst og vil nå 20-25% ældre inden 2050, hvorimod Afrikasyd for Sahara, der fortsat kæmper med hiv/aids-epidemien såvel som med økonomiske ogsociale problemer, kun forventes at nå halvdelen af dette niveau.Europa har været banebrydende for en række forskellige institutionelle reaktioner på fænomenet med aldrende befolkninger (pensionering, pensionssystemer, specialiserede sundhedstjenester, hjemmepleje og institutionel pleje, aktivitetscentre m.v.), og det er i de europæiskelande, der generelt i det største omfang er blevet udviklet ældrepolitikker.Den øgede opmærksomhed omkring aldringsspørgsmål i Kommissionens analyser og dokumenter bidrog hertil.
Within Europe, the ageing trend is presently not so pronounced in the Central and Eastern countries (CEECs) as inthe EU Member States.Asia and Latin America are ageing most rapidly, and will reach 20 to 25 percent of older persons by 2050,whereas for example sub-Saharan Africa, which continues to struggle with the HIV/AIDS pandemic in associationwith economic and social hardship, is projected to reach only half that level.Europe has pioneered a variety of institutional responses to ageing populations (retirement, pension systems,specialised health services, residential and institutional care, activity centres etc.) and it is in European countriesthat older peoples policies generally have been developed to the greatest extent.The increasing attention to ageing issues in Commission analyses and documents contributed to this.
En liste over disse kan ses i bilaget."Et Europa for alle aldersgrupper", KOM (1999) 221 endelig.Fælles prognose- og overvågningsaktiviteter udgør en integreret del af dette arbejde og harført til en række skelsættende analyser, der omfatter de 15 medlemsstater af EU.
For a list ofthese please see the annex."Towards a Europe for All Ages", COM (1999) 221 final.Common forecasting and monitoring activities form an integral part of this work and has resulted in anumber ofseminal analyses covering EU-15.
Yderligereoplysninger herom findes i bilaget.
For details see list in Annex
Desuden er bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af alder blevet en del af EF-traktaten såvel som af charteret omgrundlæggende rettigheder, som også nævner de ældres rettigheder98.
Charter of Fundamental Rights, which also refers to the rights of the elderly 98
Den Europæiske Unions reaktion på aldring udvikles derfor som en del af den overordnede strategi for gensidigtforstærkende politikker, der blev lanceret af Det Europæiske Råd ved dets møde i Lissabon ogbekræftet ved efterfølgende møder i Nice, Stockholm, Göteborg og Laeken99.
The European Union's response to ageing is therefore developed as part of the overall strategy ofmutually reinforcing policies launched at the European Council meeting at Lisbon andconfirmed at subsequent European Council meetings in Nice, Stockholm Gothenburg and
I de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som er det vigtigste instrument for samordningen af den økonomiske politik, og som leverer rammerne for politiske henstillinger og for overvågning af gennemførelsen af disse henstillinger, anmodes medlemsstaterne om atudvikle omfattende strategier til tackling af den økonomiske udfordring, som befolkningens aldringskaber.
Broad Economic Policy Guidelines, which are the key instrument for economic policycoordination and provide the framework for policy recommendations and for monitoring theimplementation of these recommendations, call for Member States to develop comprehensivestrategies for addressing the economic challenge posed by ageing populations.
Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, som giver en liste over EU's politiskeprioriteter på beskæftigelses- og socialområdet, beskriver, hvordan medlemsstaterne gennem engensidig styrkelse af beskæftigelsen, den sociale beskyttelse og de økonomiske politikker kan behandle aldringens videre sociale og arbejdslivsrelaterede implikationer.
The Social Policy Agenda, which lists EU policy priorities in employment and social affairs, outlineshow Member States through mutually reinforcing employment, social protection andeconomic policies can deal with the wider social and work life related implications of ageing.
EU's tilgang til aldring sigter på at mobilisere det fulde potentiale hos folk i alle aldersgrupper.Det er den grundlæggende antagelse, at passende tiltag over for aldring må strække sig videre endtil blot at tage sig af dem, der er gamle her og nu. En korrekt tilpasning til befolkningens aldring steret spørgsmål for folk i alle aldersgrupper, og en tilgang til hele livscyklussen kan bistå udviklingenaf passende politikker, der tager højde for de dermed forbundne alders- og kønsspecifikke spørgsmål.
The EU approach to ageing aims at mobilising the full potential of people of all ages. Thebasic assumption is that adequate responses to ageing must go beyond attention to thepresently old.
Dette resulterer i en orientering mod aktive politikker og praksis, der skal tilskynde ældre til atblive på arbejdsmarkedet101.
This results in an orientation towards active ageing policies and practices 101.
Egentlig praksis, der skal tilskynde ældre til at blive på arbejdsmar- kedet, omfatter livslang uddannelse, at arbejde længere, gå på pension senere og mere gradvist, atvære aktiv efter pensionering og gå ind i kapacitetsforøgende og helbredsstyrkende aktiviteter.
Core activeageing practices include life long learning, working longer, retiring later and more gradually,being active after retirement and engaging in capacity enhancing and health sustainingactivities.
Ensådan praksis tager sigte på at øge gennemsnitslivskvaliteten for det enkelte individ og samtidig påsamfundsniveau at bidrage til større vækst, lavere underholdsbyrder og betydelige omkostningsbesparelser hvad angår pensioner og sundhed.
Such practices aim to raise the average quality of individual lives and at the sametime, at societal level, contribute to larger growth, lower dependency burdens and substantialcost savings in pensions and health.
De udgør derfor win-win-strategier for folk i alle aldersgrupper.
They therefore represent win-win strategies for people ofall ages.
Deres gennemførelse kræver inddragelse af alle interessenter i en dialogens og partnerskabets ånd.
Their implementation requires the involvement of allstakeholders in a spirit of dialogue and partnership.
I sine forskellige initiativer til at forbedre og modernisere den europæiske samfundsmodel, bl.a. inden for områderne social beskyttelse, social integration og beskæftigelse, tilskynder Kommissionen til samarbejde mellem alle relevante aktører, herunder ngo'er, arbejdsmarkedsparter m.v.
In its various initiatives to improve andmodernise the EU Social Model, in particular in the area of social protection, social inclusionand employment, the Commission encourages the cooperation of all the relevant actors,including NGOs, Social Partners, etc.
Inden for de overordnede rammer for EU's tilgang til aldring er der blevet identificeret en rækkevæsentlige udfordringer for Den Europæiske Union og dens medlemsstater: At klare de økonomiske
Within the overall framework of the EU approach to ageing some common key challenges forthe European Union and its Member States have been identified: managing the economicimplications of ageing in order to maintain growth and sound public finances; adjusting wellto an ageing and shrinking workforce; ensuring adequate, sustainable and adaptable pensions;achieving access to high quality health care for all while ensuring the financial viability ofhealth care systems.
Artikel 13 i EF-traktaten som revideret i forbindelse med Amsterdam-traktaten og artikel 21og 25 i det charter, der blev proklameret i Nice den 7. december 2000.Nærmere oplysninger findes i formandskabets konklusioner til Det Europæiske Råd.Se bilaget til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Nice, december 2000.Idéerne om en tilgang med at tilskynde de ældre til at forblive på arbejdsmarkedet og en livscyklustilgang indeholder hovedparten af de nyskabende politiske tiltag i forbindelse med aldring i Europa og opfattes generelt som fremtidens vej.
Article 13 of the EC Treaty as revised further to the Amsterdam Treaty and articles 21 and 25 of the Charterproclaimed in Nice on the 7 December 2000.For details please consult the relevant parts of Presidency Conclusions to these European Councils listed in the Annex. See Annex to Presidency Conclusions from the Nice European Council, Dec 2000.The ideas of active ageing and life course approach inform the bulk of innovative policy responses to ageing in Europe and are generally perceived as the way of the future.
3.2.1.Opretholdelse af væksten og sunde offentlige finanser
Maintaining growth and sound public finances
Som følge af indvirkningen på efterspørgslen efter offentlige pensioner, sundhedspleje og langsigtede plejeordninger udgør aldring en betydelig udfordring for de offentlige finansers bæredygtighedpå langt sigt.
Given its impact on the demand for public pensions, health care and longterm care ageingpresents a considerable challenge to the longterm sustainability of public finances.
Ud over den øjeblikkelige finansielle indvirkning har befolkningernes aldring ogsåvidere implikationer for den økonomiske vækst, bl.a. som følge af, at den potentielle arbejdsstyrkeblive stadig mindre med potentielt betydelige virkninger på den samlede opsparing.
Beyondthe immediate financial impact, the ageing of populations also has wider implications foreconomic growth, inter alia, as a result of the shrinking of the potential workforce andpotentially important effects on the level of aggregate savings.
Fremskrivninger af fremtidige offentlige udgifter for perioden 2001-2005 angiver, at stigningerne ide fleste EU-lande kunne nå op på 35 procentpoint af BNP for pensionernes vedkommende og2-3 procentpoint for sundhedsplejen og de langsigtede plejeordninger.
Projections of future public expenditure for the period 2001-2005 indicate that increases inmost EU-countries could amount to 35 percentage points of GDP for pensions and 2-3percentage points for health and longterm care.
Stigninger af en sådan størrelsesorden giver anledning til alvorlige bekymringer for pensionssystemernes og de offentlige finansers evne til at klare dette og udgør væsentlige udfordringer for socialpolitikkerne.
Increases of such magnitudes give seriouscause for concern over the sustainability of pension systems and public finances and presentmajor challenges for social policies.
Ifølge aktuelle tendenser vil den del af befolkningen, der er i den arbejdsdygtige alder i EU, falde med ca. 40millioner fra 2000 til 2050, og forsørgerbyrden vil fordobles fra 24% til 49%102.
On present trends, the EU working age population willfall by approximately 40 million people from 2000 until 2050 and the old age dependency ratio will double from 24% to 49% 102
I sidstnævnte udtales det, at behovet for solide makroøkonomiske politikker og omfattende økonomiske reformer forstærkes af deudfordringer, som skyldes befolkningernes aldring, og medlemsstaterne opfordres til at udvikle omfattende strategier til tackling af disse.
The Broad Economic Policy Guidelines state that the need for sound macroeconomic policies and comprehensiveeconomic reforms is amplified by the challenges posed by ageing populations and call for Member States to develop comprehensive strategies for dealing with these.
I overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og meden rapport støttet af Det Europæiske Råd i Stockholm103 skal EU-medlemsstaterne desuden opretholde solide budgetmæssige holdninger, samtidig med at de forbedrer de offentlige finansers kvalitet og bæredygtighed.
EU Member States must sustain sound budgetary positions, while at the same time improve the quality and sustainability of public finances.
Det er målet at sikre, at de offentlige finanser maksimerer deres bidrag tilvæksten og beskæftigelsen og opnåelsen af de mål, der blev vedtaget i Lissabon og Stockholm, herunder om bedre social samhørighed.
The aim is toensure that public finances maximise their contribution to growth and employment and theachievement of the objectives agreed in Lisbon and Stockholm, including better socialcohesion.
Det Europæiske Råd i Stockholm vedtog en tregrenet strategi104, der blev yderligere indarbejdet i deoverordnede retningslinjer for den økonomiske politik, til forudsigelse og styring af de budgetmæssige udfordringer i forbindelse med aldring.
, further incorporated in the Broad Economic Policy Guidelines, to anticipate and manage the budgetary challengesof ageing.
Den første gren går ud på at øge indkomstgrundlaget ogreducere omkostningerne i forbindelse med overførsler ved at øge beskæftigelsesfrekvensen.
The first prong is to increase the revenue base and reduce the cost of transfers byraising the employment rates.
Denanden gren går ud på at nedbringe den offentlige gæld i et hurtigt tempo, således at de lavere rentebetalinger kan udligne noget af den fremskrevne stigning i udgifterne til pensioner og sundhedspleje.
The second prong is to run down public debt at a fast pace sothat lower interest payments can offset some of the projected increase in spending on pensionsand health care.
Den tredje gren går ud på at reformere pensionssystemerne for at kunne holde dem på et solidtfinansielt grundlag.
The third prong is to reform pensions systems in order to maintain them on asound financial footing.
I løbet af de næste to årtier vil antallet af europæere i aldersgruppen af 20-29-årige falde med 20%,
Over the next two decades the number of Europeans in the 20-29 age band will fall by 20%,while the number in the 50-64 age group will increase by 25%.
Eventuelle fremtidige udvidelser af Unionen er ikke indgået i beregningen.Rådet for Den Europæiske Union (2001), "De offentlige finansers bidrag til vækst og beskæftigelse: Bedre kvalitet og holdbarhed", rapport fra Kommissionen og Rådet (økonomi og finans) til Det Europæiske Råd (Stockholm den 23.-24. marts 2001), 6997/01.Formandskabets konklusioner, Det Europæiske Råd i Stockholm den 23. og 24. marts 2001,punkt 7, sidste sætning.
Possible future enlargements of the Union are not considered.Council of the European Union (2001), "The Contribution of Public Finances to Growth and Employment:Improving Quality and Sustainability", Report from the Commission and the (ECOFIN) Council to the European Council (Stockholm 23-24 March 2001), 6997/01.Presidency Conclusions, Stockholm European Council 23 and 24 March 2001, point 7, last sentence.
mens antallet af 50-64-årige vil stige med 25%. Samtidig vil de årgange, der når pensionsalderen,være betydeligt større end deres forgængere.
substantially influenced by measures aimed at raising the employment rates of all of working age and of women and older workers in particular 105
I forhold til kvinders beskæftigelsesfrekvenser understreger den desuden, hvor absolut relevant det er med politikker, der sigter på at sikre ligestilling mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og på at forene familie- og arbejdslivets krav.
Inrelation to the employment rates of women it furthermore underlines the crucial pertinence ofpolicies aimed at securing gender equality in the world of work and at reconciling thedemands of family and work life.
Hvad de ældre arbejdstagere angår, peger aldringen mod behovet for ændringer i den nuværendealdersstyringspraksis på arbejdspladser og arbejdsmarkeder.
As for older workers ageing points to the need for changes in the present practices of agemanagement in work places and labour markets.
Med faldet i udbuddet af unge ogyngre arbejdstagere må de ældre arbejdstagere, som udgør et værdifuldt arbejdskraftsudbud, som iårevis er blevet brugt for lidt, se deres fremtidige udsigter på arbejdsmarkedet som betydeligt forbedret.
With the drop in the supply of young andprime-age workers older workers, which represent a valuable labour supply that for years hasbeen under utilised, should see their labour market prospects substantially improved.
Det er vigtigt, at der etableres politikker og praksis, der gør det muligt for og motiverer ældre arbejdstagere til fuldt ud at benytte sig af disse nye muligheder.
It isimportant that policies and practices, which enable and motivate older workers to fully seizethese new opportunities, be put in place.
For det første er det nødvendigt med et skift til at bevare ældrearbejdstageres - mænds og kvinders - arbejdsevne og beskæftigelsesegnethed gennem uddannelse,sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger, tilpasninger af arbejdspladsen og udformningen af arbejdet, indførelse af arbejdslettende teknologi og nye arbejdstidsordninger.
First, a shift towards maintaining the working capacityand employability of older workers, men and women, through measures such as training,health and safety measures, adjustments to workplace and job design, introduction of workfacilitating technology, and new working time arrangements.
For det andet er det nødvendigt at udvide de aktive beskæftigelsespolitikker til også at omfatte ældre.
Secondly, the extension ofactive employment policies to older workers.
Mulighederne for atskabe jobmuligheder for ældre arbejdstagere og øge deres beskæftigelsesfrekvens gennem genindslusningsforanstaltninger og initiativer til fastholdelse af dem på arbejdsmarkedet bør udnyttes.
Possibilities for generating job opportunities forolder workers and raising their employment rate through measures of reinsertion and retentionshould be exploited.
Somresultat heraf vil den egentlige pensionsalder for både kvinder og mænd blive øget, og man vil således undgå, at aldringens negative indvirkning på udbuddet af arbejdskraft bliver skærpet gennem enfortsættelse af den nuværende praksis, der fører til tidlig pensionering.
As a result the effective retirement ages of both women and men wouldbe raised, thus avoiding that the negative impact of ageing on labour supply is exacerbatedthrough a continuation of currentpractices leading to early retirement.