natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er behov for større samhørighed mellem »social dialog« og »dialog med borgerne«.
Dialogue should not be opened only with the social partners but also with other stakeholders (i.e. citizens, clients, patients, customers) outside the workplace.
at denne praksis med at give sorteper videre er i orden.
and sustainable development, modern civil society no longer regards this type of 'externalisation' as legitimate.
Man undersøger, hvordan man kan »tilbageføre« sådanne omkostninger til de aktører, der afstedkom dem.
Ways and means are sought to 'reinternalise' such costs to the actors who 'caused' them.
Bytidspolitikker kan være med til at sikre en sådan tilbageførsel.
Urban time policies contribute to these efforts of re-internalisation.
De griber disse eksterne påvirkninger af borgernes hverdag an, idet de skaber offentlig debat og bred forhandling om disse temaer.
They deal with these external effects on citizens' everyday life in that they foster public discourse and civil negotiation on these topics.
Dermed medvirker de til at virkeliggøre en bæredygtig hverdag — et objektivt fremskridt i Europa, som bør fremmes yderligere.
They thus contribute to the objective of achieving a sustainable everyday life - an objective gaining ground in Europe and worth being further promoted.
For det andet anbefales det at kombinere brugerbaserede og myndighedsstøttede politikker via et nyt institutionelt og politisk »mix«, som fremmer og inddrager input fra »civilsfæren« og støtter dette input via de kommunale myndigheders administrative ordninger.
The second recommendation is to combine bottomup and top-down policies through a new type of institutional and political 'mix' which encourages and incorporates stimuli from the 'civil' sphere and supports them via the administrative mechanism of the municipal authority.
Forsøgseksemplerne omfatter f.eks. fora i civilsamfundet til evaluering og iværksættelse af projekter, bydelspilotprojekter, undersøgelser og rundspørger blandt borgerne.
The research cases provide such examples as: civil society forums for evaluating and initiating projects; neighbourhood pilot projects; surveys and polls involving citizens.
For det tredje anbefales det at sammenkæde processen med resultaterne.
A third recommendation is to link the process with the results.
Borgerne skal ikke blot føle, at de deltager aktivt i ændringerne og nyskabelsen, de skal også kunne se resultaterne af deres deltagelse og få klare tilbagemeldinger.
Not only should citizens feel they are an active element of change and innovation, but they should also see the results of their involvement and receive feedback.
Bytidspolitikker forudsætter nye former for inddragelse af borgere og andre parter i civilsamfundet (ngo'er og lign.), som tidligere ikke har deltaget i beslutningstagningen.
Urban time policies require new forms of involvement of citizens and other parties of the civil society (NGOs etc.) who in the past did not take part in decision-making.
Dette hensyn må nødvendigvis føre videre til et koncept om »lokal social dialog«, som ikke kun omfatter arbejdsgivere og arbejdstagere, men også andre berørte parter i det pågældende område.
This consideration necessarily leads to a concept of'local social dialogue', which does not only include employers and employees, but also includes other stakeholders in the territory.
På europæisk plan henvises der i stigende grad til denne form for inddragelse af berørte parter som »samfundsdialog« eller »dialog med borgerne«.
This type of stakeholder inclusion is more and more referred to, on a European level, as 'societal' or 'civil dialogue'.
Det er ikke umiddelbart let at definere samspillet mellem social dialog og dialog med borgerne.
The relationship between social and civil dialogue is not easy to determine.
Men arbejdsmarkedsparterne bør opfordres til på lokalt plan at »åbne« den sociale dialog for andre berørte parter.
Nevertheless, the social partners should be invited to 'open' the social dialogue, on the local level, to other stakeholders.
Denne nye type dialog med borgerne bør fremmes.
This new type of civil dialogue should be encouraged.
Der bør på EU-plan ydes større opmærksomhed og støtte til udfærdigelsen af bytidspolitikker, idet de, som det fremgår af ovenstående, bidrager kraftigt til samhørigheden, samarbejdet og, på det mere generelle plan, udbygningen af de sociale netværk.
More attention and support should be given at EU level to the development of urban time policies, which, as we have seen above, strongly contribute to cohesion, cooperation and more generally to the building of social links.
Hverdagens tidsrytme påvirkes ofte af stærke økonomiske og politiske aktører, som styrer byernes rytme og tidsmønstre (arbejdstider, åbningstider, fartplaner i den offentlige transport osv.). Disse aktører »overfører« ofte deres omkostninger og strukturproblemer både til borgerne og til samfundet som helhed.
Europe plays an important role in the field of urban time policies. Without international and interregional contacts, best practice exchanges, and policy transfers, these policies would not have spread as far as they actually have.
Dermed gør de private økonomiske omkostninger til sociale omkostninger — eller samfundsomkostninger.
To a substantial extent they play the role of an alternative to a European Union merely conceived as a bureaucratic entity or as a common market or a common currency - Europe in this case would instead be a Europe of citizens, of civil society, of lifeworlds.
Men ligesom det gælder i forbindelse med økologi og bæredygtig udvikling, synes man i det moderne civilsamfund ikke længere,
This element of local time policies should be encouraged and further developed.
Europa spiller en vigtig rolle i forbindelse med bytidspolitikker. Uden internationale og tværregionale kontakter, udveksling af optimale praksisløsninger og formidling af politiske principper kunne disse politikker ikke have bredt sig så vidt, som det er tilfældet.
Frequently the temporal experience of everyday life is affected by powerful economic and political actors who control urban rhythms and time structures (working-time regimes, opening hours, public transport times, etc.).
Bytidspolitikker er en yderst vigtig faktor i både »Regionernes Europa« og »Europa som en læreproces«. Disse tiltag er andet og mere end en Europæisk Union i form af en bureaukratisk stormagt, et fælles marked eller en fælles mønt — her bliver Europa i stedet borgernes, civilsamfundets og livets Europa.
These actors tend to 'externalise', both to the general public and to society, their costs and structural problems: they thus transform private economic cost into social — or societal - cost.
Dette aspekt af de lokale tidspolitikker bør fremmes og udbygges.
However, as in the field of ecology
Denne folder er udarbejdet af Jean-Yves Boulin fra Université Paris Dauphine og CNRS og Ulrich Miickenberger fra Hochschule für Wirtschaft und Politik, Hamburg.
This leaflet was written by Jean-Yves Boulin of the Université Paris Dauphine and CNRS, and Ulrich Mückenberger of the Hochschule für Wirtschaft und Politik, Hamburg.
Tiden i byen og livskvalitet er en sammenfatning af fem nationale rapporter:
Times in the City and Quality of Life is a consolidation of five national reports:
Finland, af Kaisa Åstrand fra Vantaas Institut for efteruddannelse ved Helsingfors Universitet Frankrig, af Jean-Yves Boulin fra IRIS, Université Paris Dauphine og CNRS Tyskland, af Ulrich Miickenberger fra Eurexcter-skolen i Hamburg og Juridisk Fakultet ved Hochschule für Wirtschaft und Politik Hamburg Italien, af Sandra Bonfiglioli, Laura Brioschi, Marco Mareggi og Carolina Pacchi fra Eurexcter-skolen i Milano og Dipartimento delle Scienze Territoriale, Politecnico di Milano Nederlandene, af Martin Dijst, Mark van den Heuvel, Lia Karsten, Harold van der Werff og Koen Breedveld fra det nederlandske institut for bolig- og byforskning ved Katholieke Universiteit Brabant.
Finland by Kaisa Åstrand, from the Vantaa Institute for Continuing Education at Helsinki University; France by Jean-Yves Boulin, from the IRIS, Université Paris Dauphine, and CNRS; Germany by Ulrich Mückenberger, from the Eurexcter school Hamburg and Law Department of the Hochschule für Wirtschaft und Politik Hamburg; Italy by Sandra Bonfiglioli, Laura Brioschi, Marco Mareggi, and Carolina Pacchi, from the Eurexcter school Milano and the Department of Territorial Science at the Politecnico di Milano; the Netherlands by Martin Dijst, Mark van den Heuvel, Lia Karsten, Harold van der Werff, and Koen Breedveld, from the Netherlands Graduate School of Housing and Urban Research at the Catholic University Brabant in association with Tilburg University.
En elektronisk kopi af disse nationale rapporter kan fås ved henvendelse til Dimitrios Politis, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (adressedetaljer på s. 8).
An electronic copy of these national reports can be requested from Dimitrios Politis at the European Foundation for Working and Living Conditions (contact details on p. 8).
Yderligere oplysninger
For Further Information
Katalog nr. SY-12-98-465-EN-C (findes også på fransk og tysk) 18 EUR hos boghandleren eller gennem EU's officielle salgskontorer og Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, L-2985 Luxembourg.
SY-12-98-465-EN-C (also available in French and German) EUR 18
Er der ikke anført en pris, er dokumentet gratis og kan fås
Where prices are not quoted, the document isfree of charge and is available from the Foundation.
Tidspres og autonomi på arbejdspladsen i Den
SX-08-97-888-EN-C (available in all 11 languages)
(findes også på fransk og tysk)
(also available in French and German)
Gengivelse er tilladt, dog ikke til kommercielle formål, såfremt kilden er angivet, og der indsendes et eksemplar til instituttet.
Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged and a copy is sent to the Foundation.
DET EUROPÆISKE INSTITUT
EUROPEAN FOUNDATION tor the improvement of Living ûnd Worleina Ccjiirtiriom
Ny teknologi i den offentlige sektor
New technology in the public service
© Copyright: DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE-OG ARBEJDSVILKÅRENE, 1985. Tilladelse til oversættelse eller kopiering skal indhentes hos European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Loughlinstown House, Shankill, Co. Dublin, Ireland.
© Copyright: THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS, 1985.
NY TEKNOLOGI I DEN OFFENTLIGE SEKTOR
NEW TECHNOLOGY IN THE PUBLIC SERVICE
Et af de centrale emner i Det europaelske Instituts fireårige løbende program for perioden 1981-1984 var spørgsmålet vedrørende den teknologiske udvikling og dens konsekvenser for folks arbejds- og levevilkår. I forbindelse med dette rammeprogram blev der udvalgt fire brancher som eksempler til at belyse dette tema: banker og forsikringsselskaber (1981) supermarkeder (1982) den offentlige sektor (1983) maskinindustrien (1984)
One of the central themes of the European Foundation's four-year rolling programme 1981-1884 was the question of technological development and its effects on the workplace and people's lifestyles.
I årsprogrammet for 1983 blev målsætningerne for projektet defineret som følger: det er ikke tilstrækkeligt at indsamle "materiale om omfanget af indførelse af udstyret, og om hvor mange mennesker, der er blevet påvirket af denne teknik enten som brugere eller kunder".
The 1983 annual programme defined the research objectives of this study: it is not enough to collect "information on the extent of the introduction of equipment and on how many people have been affected by this technology, either as users or as customers".
Det er også vigtigt at "vurdere de nuværende og fremtidige virkninger af denne udvikling".
It is also important to "evaluate the present and future effects of this development".
Ud fra disse bredt formulerede målsætninger så man på følgende aspekter:
With these broad objectives in mind, the following aspects were considered:
- målsætningerne og planlægningsprocessen i forbindelse med ny teknologi
Impact of technology on structures and functions in the public service
Projektet består af undersøgelser fra i alt otte lande (Belgien, Danmark, Det forenede Kongerige, Frankrig, Holland, Irland, Luxembourg og Tyskland), en omfattende bibliografisk oversigt og en komparativ sammenfattende rapport udarbejdet på grundlag af landestudierne.
The project as a whole consists of eight country studies (Federal Republic of Germany, Ireland, France, United Kingdom, Belgium, the Netherlands, Luxembourg, Denmark), a comprehensive bibliographical review and a comparative consolidated report based on the country studies.
Rapporterne fokuserer på, hvor vidt der kan udledes generelle resultater og konklusioner af materialet, d.v.s. konklusioner,, som måske også er relevante for andre sektorer.
These reports focus on the extent to which lessons and conclusions of a general nature may be drawn from the data presented, i.e. conclusions that may be of relevance beyond the public services sector.
Dette bind indeholder herudover arbejdsmarkedets parters og regeringsrepræsentanternes bemærkninger, som blev formuleret i forbindelse med et evalueringsseminar på Det europæiske Institut d. 19.-20. september 1985.
This volume also includes the comments of the social partners and government representatives, drawn up in the course of an evaluation seminar held at the European Foundation on 19/20 September 1985.
Disse bemærkninger placerer forskningsprojektet i den politiske og sociale sammenhæng det blev gennemført i.
These comments define the political and social context within which the research project is embedded.
Projektet blev gennemført med vejledning fra hr. Eberhard Köhler, projekt leder ved Det europæiske Institut, som stod for planlægningen og samordningen af undersøgelserne i de enkelte lande og den bibliografiske oversigt samt udformningen af den sammenfattende rapport.
The project was conducted under the guidance of Eberhard Köhler, research manager at the European Foundation, who was responsible for the planning and coordination of the national studies and the bibliographical review as well as the drawing up of the consolidated report.
I overensstemmelse med international praksis er rapporterne udtryk for de pågældende institut ters holdninger og synspunkter og afspejler ikke nødvendigvis Det europæiske Instituts synspunkter.
However, in keeping with international practice, the views and opinions expressed in the reports are those of the institutes and do not necessarily reflect the position of the European Foundation.
Ny teknologi i den offentlige sektor: konsekvenser for borgere og ansatte
IMPACT ON GENERAL PUBLIC AND EMPLOYEES
Seminar afholdt i Dublin, den 19. - 20. september 1985
Seminar Held in Dublin on 19/20 September 1985
Ny teknologi i den offentlige sektor: konsekvenser for borgere og ansatte
Impact on general public and employees
Seminar afholdt i Dublin, den 19. - 20. september 1985
Seminar held in Dublin on 19/20 September 1985
Fagforeningsgruppen har gennemgået rapporterne fra de forskellige lande og nu den sammenfattende rapport og skal i den sammenhæng fremkomme med nogle generelle bemærkninger og derefter give udtryk for nogle mere grundliggende betragtninger vedrørende indførelse af ny teknologi i den offentlige sektor og andre steder.
Having examined the various national reports, the trade unions' group has now reviewed the consolidated report, in connection with which it will now make a number of general comments, followed by some observations of a more fundamental nature concerning the introduction of new technologies in the public service and elsewhere.
Beslutningerne om at indføre og bruge ny teknologi får ikke neutrale konsekvenser.
which the changeover is to be organized, training, and working conditions.
De får betydelige konsekvenser for virksomheden, ikke blot i henseende til øget produktivitet, konkurrenceevne og rationalisering, men også, set fra medarbejdernes side, med hensyn til arbejds- og levevilkår, helbredsforhold, uddannelse og tab af arbejdspladser.
As is demonstrated by these studies, it is essential for employees to be closely involved in the introduction of new technologies, a process which should comprise three successive phases: information, consultation, negotiation.
Når der vælges anlæg og maskiner, bør der tages hensyn til faktorer såsom skærmterminaler, om den enkelte medarbejder bliver isoleret, psykiske krav og belastninger.
Arrangements for these three phases should be made from the outset of every plan for the introduction of new technologies; it will thus be possible to take proper account of the views of the workers and their organizations on technologies, design, plant and equipment, and even layout.
Disse spørgsmål bør også gøres til genstand for forhandlinger; det samme gælder uddannelse.
All too often, it is not until far too late in the planning process that the workers are involved.
Ved at gennemføre hensigtsmæssige kurser for personalet, før omlægningerne sker, skulle man kunne undgå at afskedige folk.
The decisions to adopt new technologies and their use in practice are not neutral in their implications.
Selvom kurserne naturligvis skal være teknisk orienteret, skal de indholdsmæssigt også være mere generelle, således at personalet som helhed bliver bedre orienteret om ny teknologi.
They exert considerable influence on the life of an undertaking, not only in the areas of increased productivity, competitiveness and rationalization, but also, from the workers' point of view, in terms of working and living conditions, health, skills and job losses.
Ydermere skal uddannelserne være fortløbende,for at man kan håndtere teknologiske omlægninger. Her mener fagforeningsgruppen, at fortløbende uddannelse kunne ske efter en turnusordning, hvorefter 5% af medarbejderne til enhver tid skulle være på kursus.
Factors such as visual displays, isolation, mental demands and stress should be taken into account in the choices to be made; they should be the subject of appropriate negotiations, just as training should.
Endvidere bør indførelse af ny teknologi ledsages af arbejdstidsforkortelser. Arbejdstiden bør nedsættes i erkendelse af de nye former for belastning og nye eller flere psykiske krav, der stilles til lønmodtagerne ved indførelse af ny teknologi; arbejdstidsforkortelser ville samtidig være berettiget ud fra den betragtning, at fordelene ved produktivitetsstigninger bør fordeles mellem parterne.
The introduction of new technologies often leads to the dis appearance of old skills and the emergence of new ones, so that training is another important facet of the process.
Nedsættelse af arbejdstiden skulle sammen med et rotasystem, hvor der til enhver tid er 5% af personalet, der er under uddannelse, ikke blot kunne fjerne behovet for afskedigelser, men også resultere i fast faglært arbejde.
The provision of appropriate training in advance of the changeover should ensure that it can be carried through without need for recourse to redundancies.
Medarbejderrepræsentanterne bør uddannes specielt med henblik på forhandlinger om ny teknologi og i den sammenhæng få rådgivning fra uafhængige eksperter.
While the training given should of course be technical, it should also have a general content, so as to raise the overall level of knowledge among the workers concerned.
Endelig afviser fagforeningsgruppen, at den offentlige sektor privatiseres netop på grund af de funktioner, den varetager i sarafundet som helhed og ud fra den betragtning, at orientering, konsultation og forhandlinger er helt væsentlige punkter ikke blot for at kunne bevare demokrati på arbejdspladsen, men også således at lønmodtagerne kan opnå forbedringer i deres arbejdsvilkår og beskytte sig med ukritisk og kompromisløs økonomisk argumentation.
Furthermore, given the enormous economic and social implications of the introduction of new technologies, in view of the fact that the public sector is currently the largest user of new technologies, and in the light of the prospect of the creation of a European internal market over the coming years, the trade unions' group considers that the introduction of new technologies should be the subject of a standard European agreement.
Ny teknologi i den offentlige sektor: konsekvenser for borgere og ansatte
TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTS IN THE PUBLIC SERVICE
Arbejdsgivergruppen har sammenlignet den private sektor med oplysningerne om den offentlige sektor i rapporten.
The employers' group has examined how the situation in the competitive sector of the economy compares with the information on the public sector given in the consolidated report
Der er for stor forskel på de enkelte situationer til at der kan planlægges inden for dette område
I - The range of situations is too varied to be covered by pi anni ng
Arbejdsgivergruppen vil gerne have lov til at understrege, at der er meget stor forskel på de teknologiske omlægninger fra branche til branche og i de forskellige virksomheder inden for en bestemt branche.
The employers' group wishes to lay particular emphasis on the fact that the nature of technological change varies enormously from one sector to another, and from one type of undertaking to another within a given sector.
Som den sammenfattende rapport illustrerer, er det tempo, den teknologiske udvikling sker i, en anden faktor, som har indflydelse på, hvordan virksomheden reagerer på den udfordring den teknologiske udvikling udgør.
The speed of technological change, as evidenced by the consolidated report, is another factor conditioning undertakings' responses to the challenge represented by technological develop ment.
Det vigtigste for virksomheder ne er at opnå så stor fleksibilitet som muligt, således at de hurtigt kan omstille sig til de forandringer udviklingen uværgerlig fører med sig.
Their main requirement is for maximum operational flexibility, to enable them to adapt quickly to the inevitable course of progress.
Det er derfor helt væsentligt, at arbejdsmarkedets parters frihed til at forhandle på et passende niveau bibeholdes alt efter de forhold der gør sig gældende i de enkelte lande.
It is therefore essential to uphold the social partners' freedom to negotiate at th.e appropriate level, according to the particular circumstances obtaining nationally.
II Betydningen af erhvervsuddannelse og erhvervsvejledning
II - The importance of vocational guidance and training
Erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse spiller en afgørende rolle i for bindelse med at tilpasse sig den teknologiske udvikling. Det gælder både for den første undervisning og hensigtsmæssig videreuddannelse af personer, der allerede er erhvervsaktive.
Vocational guidance and training have a fundamental role to play in adaptation to tech.no! ogi cal development; this applies both to initial training and to appropriate retraining of workers already on the labour market.
- at leverandørvirksomhederne inddrages direkte i erhvervsuddannelserne.
This could be remedied in two ways: through the provision of information by technology manufacturers ; through direct involvement of suppliers in vocational trai ni ng.
Leverandørvirksomhederne bør være klar over, at det er i deres egen interesse at tage aktivt del i denne udvikling, som får meget vidtrækkende konsekvenser.
Suppliers should understand that it is in their own interests to assume a direct role in these developments, the implications of which are enormous.
III Bedre arbejdsforhold
Ill - Improvement of the quality of working life
Arbejdsforholdene på virksomhederne er igennem de seneste år blevet væsentligt forbedret i kraft af at der, som det nævnes i den sammenfattende rapport, er blevet lavet retningslinier for ergonomisk korrekt udformning af udstyr og maskiner.
With regard to the quality of working life, appreciable progress has been made in recent years, with the drawing-up of ergonomie guidelines, as mentioned in the consolidated report.