natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter at være faldet mellem medio 2000 og ultimo 2002 var den årlige vækst i MFIernes udlåntil den private sektor (der tegnede sig for 87 pct.af MFIernes kreditgivning til den private sektor)forholdsvis stabil i 1. halvår 2003, hvorefter densteg i 2. halvår.
average since 1980. However, compared withprevious periods of sustained weak economicactivity,loandynamicsremainedrelativelyrobust in 2003, reflecting the structurally lowerinterest rates prevailing since the introductionof the euro.
Den svage økonomiske vækst synes især i 1. halvår at have opvejet effekten afbankernes lave udlånsrenter i euroområdet.
Looking in more detail at credit developments,the annual growth rate of MFI credit to euroarea residents increased from 4.1% in the fourthquarter of 2002 to 5.9% in the last quarter of2003.
Derefter steg efterspørgslen efter udlån en del, efterhånden som de økonomiske udsigter forbedredes.
This rise reflected the higher borrowingneeds of both the private and the governmentsector.
I 2003 indførte ECB en kvartalsvis undersøgelseaf bankernes udlån i euroområdet.
After declining between mid-2000 and the endof 2002, the annual growth of MFI loans to theprivatesector(accountingfor87%of MFIcredit to the private sector) was relatively stablein the first half of 2003, before picking up in thesecond half of the year.
Undersøgelsen giver oplysninger om efterspørgsels- og udbudsforhold på euroområdets kreditmarkeder ogsupplerer den øvrige statistik om MFIernes renter og kreditgivning.4 I begyndelsen af 2003 oplyste næsten halvdelen af de deltagende banker,at de strammede finansieringsvilkårene for udlåntil virksomheder.
Particularly in the firsthalf, weak economic growth appears to havecounterbalancedtheimpact ofthelow banklending rates in the euro area.
Kreditgivningen til den offentlige sektor tiltogkraftigt i 2003.
In 2003 the ECB introduced a quarterly banklending survey for the euro area.
Udviklingen afspejlede stigningen i de offentlige underskud, der overvejende
In the course of the year, however, the number of banks reporting a tightening of credit conditions fell continuously, indicating a certain stabilisation of credit conditions in theeuro area.
Set i et længere perspektiv var den gennemsnitlige årlige reale vækst i udlån til den private sektor i 2003 ca. 1¼ procentpoint under gennemsnittet på langt sigt siden 1980.
4See the article entitled “A bank lending survey for the euro area”in the April 2003 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Se artiklen "En undersøgelse af bankernes udlån i euroområdet" i ECB Månedsoversigt for april 2003.
Seenfromalong-term perspective,in 2003theaverageannualgrowthrateofloanstotheprivatesector was,inrealterms,about1¼percentagepointsbelowitslong-term
I alt Monetære finansielle institutioner Ikke-monetære finansielle selskaber Ikkefinansielle selskaber Den offentlige sektor
totalmonetary financial institutionsnon-monetary financial corporationsnon-financial corporationsgeneral government
Kilde: ECB.Anm.: Vækstraterne er baseret på finansielle transaktioner ogkorrigeret for omklassifikationer, værdiændringer, valutakursudsving og andre ikke-transaktionsrelaterede ændringer.
Source: ECB.Note: Growth rates are based on financial transactions and arecorrected for reclassifications, revaluations, exchange ratevariations and other changes that do not arise from transactions.
Den forholdsvis kraftige udstedelsesaktivitet i alle dele af den offentlige sektor afspejler generelt en mindre gunstig budgetudvikling og specifikt et fortsat kraftigt lånebehovi den offentlige sektor ekskl. staten.
As a consequence, more liquidity has been accumulated in the euro area than needed tofinancenon-inflationaryeconomicgrowth.However, the inflationary risks related to thishighexcessliquiditywereconsideredlow,giventhatthe ampleliquidityresulted,to asignificant extent, from past portfolio shifts andthateconomicactivityremained weak.Therelatively moderate growth rate of MFI loans totheprivatesectorin2003supportedthisassessment.
ØGET UDSTEDELSE AF GÆLDSINSTRUMENTERI 2003 steg markedet for gældsinstrumenter udstedt af residenter i euroområdet lidt kraftigereend i 2002.
Looking ahead, should the unwinding of pastportfolio shifts not gain momentum, there is arisk that once economic activity strengthenssignificantly the excess liquidity could translateinto spending and lead to inflationary pressures in the mediumterm .
Den årlige vækst i udestående gældsinstrumenter tiltog til 7,3 pct. ultimo 2003 i forhold til 6,3 pct. ultimo 2002.
For this reason, the Governing Council has repeatedly emphasisedthe needto monitor monetary developmentsclosely.
Den større samledevækst kunne overvejende tilskrives udviklingeni markedet for langfristede gældsinstrumenter,der tegnede sig for 90,5 pct. af de samlede udestående gældsinstrumenter udstedt af residenter ieuroområdet ultimo 2003.
area residents at the end of 2003.
Euroområdets residenters bruttoudstedelse af eurodenomineredegældsinstrumenter tegnede sig for omkring 94pct. af udstedelsen i alle valutaer i 2003.
Gross issuance by euro area residents of eurodenominated debt securities accounted for around 94% of issuance in all currencies in 2003.
Euroenvar også en attraktiv valuta for internationale udstedere, og udestående eurodenomineredegældsinstrumenter udstedt af residenter uden foreuroområdet steg med 17,4 pct. i 2003 i forholdtil 12,9 pct. i 2002.
The euro also remained an attractive currency for international issuers, with the amount outstanding of eurodenominated debtsecurities issued by nonresidents of the euroareaincreasingby17.4%during2003,ascompared with 12.9% during 2002.
Hvad angår udstedere i euroområdet, tiltog denårlige vækst i gældsinstrumenter udstedt af denoffentlige sektor fra 5,0 pct. ultimo 2002 til 5,5
As regards resident issuers, the annual growthrate of debt securitiesissued bythe generalgovernment increased from 5.0% at the end of2002 to 5.5% at the end of 2003 (see Chart 6).Thiswasprimarilyduetoanincreaseinissuance activity by the central government subsector, from 4.1% at the end of 2002 to 4.7% atthe end of 2003.
Den årlige vækst i gældsinstrumenter udstedt af MFIer steg fra 5,4 pct. ultimo 2002 til 6,2 pct. ultimo 2003.
ISSUANCE OF DEBT SECURITIES RISINGIn 2003 the market for debt securities issued byeuro area residents grew at a slightly higherpace than in 2002.
Derimod tiltog den årlige vækst igældsinstrumenter udstedt af ikke-finansielleselskaber kraftigt til 9,8 pct. ultimo 2003 fra 3,5pct. ultimo 2002.
The annual growth rate of theamount outstanding of debt securities increasedto 7.3% at the end of 2003, compared with 6.3%at the end of 2002.
MARKEDET FOR GÆLDSINSTRUMENTER UDSTEDT AF ERHVERVSSEKTOREN I EUROLANDENE
THE CORPORATE DEBT SECURITIES MARKET IN EURO AREA COUNTRIES
Et bredt og dybt marked for gældsinstrumenter udstedt af erhvervssektoren giver virksomhederneen alternativ finansieringsmulighed.
A broad and deep corporate debt securities market opens up a viable alternative avenue offinance for corporations.
Det kan i betydelig grad påvirke den økonomiske udvikling.En virksomheds beslutning om at udstede værdipapirer er primært motiveret af finansieringsbehovet og valget af instrumenter afspejler en række overvejelser, fx skat, konkurs og andre omkostninger.
This could have important implications for economic developments. Afirm’s decision to issue securities is primarily driven by its need for funding, and its choice ofinstrument involves a number of considerations, including taxes, bankruptcy and other costs.
I denne boks omfatter erhvervssektoren ikkefinansielle selskaber og ikke-monetære finansielleselskaber, men ikke MFIer.
For the purposes of this box, the corporate sector includes nonfinancial corporations and nonmonetary financial corporations and excludes MFIs.
Ikke-monetære finansielle selskaber omfatter forsikringsselskaber ogandre finansielle formidlere.
Nonmonetary financial corporationsinclude insurance corporations and other financial intermediaries.
Størstedelen af ikke-monetære finansielle selskabers udstedelse afgældsinstrumenter foretages imidlertid af kreditformidlende selskaber.
The bulk of debt securitiesissuance by nonmonetary financial corporations is, however, carried out by what are known asspecial financing vehicles.
Det er institutioner, somudfører finansiel virksomhed med det primære formål at rejse kapital på vegne af en tredjepart, fxet kreditinstitut, et ikke-finansielt selskab, et investeringsselskab eller den offentlige sektor.
These are institutions which engage in financial activities, the mainpurpose of which is to raise money on behalf of a third party, such as a credit institution, a nonfinancial corporation, an investment fund or the general government.
Disseinstitutioner kan være juridisk ejet af de virksomheder, som de skaffer kapital til, eller de kan væreøkonomisk uafhængige af disse virksomheder og kan være oprettet med henblik på en bestemt finansiel transaktion. I sidstnævnte tilfælde kaldes de special purpose vehicles (SPV).
Such vehicles can belegally owned by the companies to which they are providing funds or can be without capitallinks to those companies, and can be established to facilitate a particular financial transaction.
SPVer harudelukkende til formål at kanalisere midler fra långivere til låntagere.
SPVs act as a conduit for thesole purpose of channelling funds from lenders to borrowers.
De er afskåret fra at udføreandre aktiviteter end den transaktion, de er oprettet til, og de beskytter investoren mod den oprindelige aktivejers (ophavsselskabets) eventuelle konkurs.1
They are precluded from engagingin activities other than the transaction for which they were established and they immunise theinvestor against the potential bankruptcy of the original owner of the assets (originator).1
Den gennemsnitlige årlige vækst i erhvervssektorens udstedelse af eurodenominerede gældsinstrumenter har stort set overhalet den gennemsnitlige årlige vækst i eurodenominerede gældsinstrumenter udstedt af alle sektorer under ét siden starten af tredje fase af ØMU.
The average annual growth rate of eurodenominated debt securities issuance by the corporatesector has largely outpaced the average annual growth in eurodenominated debt securitiesissued by all sectors considered together since the start of Stage Three of EMU.
Mængden af udestående eurodenominerede gældsinstrumenter udstedt af ikkefinansielle selskaber har vist engennemsnitlig årlig vækst på 14 pct. siden januar 1999, hvilket er betydeligt højere end den gennemsnitlige årlige vækst på 2 pct. for denne sektor i anden fase af ØMU.
The amountoutstanding of eurodenominated debt securities issued by nonfinancial corporations hasgrown at an average annual rate of 14% since January 1999, which is significantly higher thanthe 2% average annual growth rate for this sector during Stage Two of EMU.
Det samme er tilfældetmed eurodenominerede gældsinstrumenter udstedt af ikke-monetære finansielle selskaber, hvorden gennemsnitlige årlige vækst har været 37 pct. siden januar 1999 i forhold til 11 pct. i andenfase af ØMU.
The same is truefor eurodenominated debt securities issued by nonmonetary financial corporations, theaverage annual growth rate of which has stood at 37% since January 1999, compared with 11%during Stage Two of EMU.
I dag omfatter markedet for gældsinstrumenter udstedt af erhvervssektoren i euroområdet en række udstedere fra forskellige økonomiske sektorer med forskellige finansieringsbehov og forskellig kreditværdighed. Før var markedet for gældsinstrumenter udstedt af erhvervssektoren begrænset til låntagere med kreditvurderingen AA eller højere, men det omfatter nu etbredere spektrum af kreditvurderinger.
Today’s corporate debt securities market in the euro area hasbroadened to include a variety of issuers, from various economic sectors, with diverse financingneeds and of variable credit standing.
Samtidig er spektret af økonomiske sektorer blevet bredere.
At the same time, the spectrum of economic sectors has broadened.
Skønt ikkefinansielle selskabers udstedelse af gældsinstrumenter domineredes af telekommu-nikations-, medie- og teknologisektoren i 2000 og 2001, er denne sektors udstedelse af gældsinstrumenter i 2003 vendt tilbage til niveauet før den fælles valuta.
Although nonfinancial debt securities issuance activity was dominated by the telecommunications, media andtechnology sector in 2000 and 2001, by 2003 this sector’s share of issuance activity hadreturned to the levels seen before the introduction of the single currency.
Se yderligere oplysninger om securisation i boksen i artiklen "Den seneste udvikling i euroområdets finansielle strukturer" i Månedsoversigten for oktober 2003, s. 47-49.Se "Report on financial structures", ECB 2002.
1For more detailed information on securitisation, see the box in the article entitled “Recent developments in financial structures of theeuro area” in the October 2003 issue of the ECB’s Monthly Bulletin, pp. 47-49.
Udestående eurodenominerede gældsinstrumenter udstedt af ikke-MFI-sektoren i euroområdet
Amounts outstanding of eurodenominated debtsecurities issued by euro area non-MFI corporations
(I pct. af nationalt BNP; ultimo december 2003)
(as percentages of national GDP, end-December 2003) nonfinancial corporationsnon-monetary financial corporations
Kilder: ECB, Eurostat.Anm.: ECB-statistik over værdipapirudstedelse er i øjeblikketikke harmoniseret for euroområdet, hvilket medfører forskelle iobservationerne fra land til land.
Notes: The available ECB securities issues statistics are currently not harmonised at the euro area level, giving rise todifferences in the data across countries.
Der foreligger ingen ECB-stati-stik over værdipapirudstedelse for udestående gældsinstrumenterudstedt af selskaber i ikke-MFI-sektoren, der er residenter i Irlandog Luxembourg.
ECB securities issuesstatistics for amounts outstanding of debt securities issued bynon-MFI corporations resident in Ireland and Luxembourg arenot available.
BNP-observationerne vedrører 2002.
Data for GDP refer to 2002.
I euroområdet har den hurtige vækst i udstedelsen af erhvervsobligationer siden 1999 genereltværet tæt forbundet med bølgen af fusioner ogvirksomhedsovertagelser, hvilket i nogen gradkan forklare, hvorfor finansiering via udstedelse af gældsinstrumenter varierer meget mellemøkonomierne i euroområdet. En anden grund tilat udstedelse af erhvervsobligationer bruges iforskellig udstrækning i eurolandene er, at deinstitutionelle og finanspolitiske rammer samtandre historisk bestemte karakteristika, derskaber den finansielle struktur, er meget forskellige fra land til land.
In the euro area, the rapid growth of corporatebond issuance since 1999 has generally beencloselylinkedtothe waveof mergersandacquisitions, which may in part explain whyfinancingthroughdebtsecuritiesissuancediffers quite significantly across the euro area economies.
Forskellene mellem eurolandene er endnu mere markante i markedet for gældsinstrumenter udstedt af ikke-monetære finansielle selskaber (se figuren).
The differences across euro area countries are even more pronounced in the case of the marketfor debt securities issued by nonmonetary financial corporations (see the chart).
Ifølge ECBs statistik er det vigtigstemarked for disse værdipapirer i forhold til BNP Holland med Italien og Spanien et stykke efter.Ultimo 2003 tegnede Holland sig for ca. 60 pct. af de udestående eurodenominerede gældsinstrumenter udstedt af ikke-monetære finansielle selskaber.
According to ECB statistics, the mostimportant marketforthesesecuritiesintermsof GDP is the Netherlands, followed by Italy and Spain somewhat behind. The Netherlands accounted foraround 60% of the amount outstanding of eurodenominated debt securities issued by nonmonetary financial corporations at the end of 2003.
Situationen i Holland kan i nogen udstrækning tilskrives skattemæssige faktorer.
The situation prevailing in the Netherlandsis to some extent attributable to taxation factors.
De endelige begunstigede er i mange tilfælde residenter iandre eurolande, som udelukkende bruger kreditformidlende selskaber i Holland som dedikeredekreditformidlende selskaber.
The actual ultimate beneficiaries in many casesare residents of other euro area countries, which use special financing institutions in the Netherlands only as a dedicated financing vehicle.
Den indenlandske aktivitet i Holland kan primært tilskrives securitisation af realkreditlån udstedt af MFIerne.3 Disse realkreditværdipapirer, hvor låntager eller ophavsselskabet (fx MFIen) sælger lånene til en SPV, er ikke det samme som covered bonds (realkreditobligationer), som er gældsinstrumenter med sikkerhed i lån, som stadig er på låntagers ellerudsteders (fx MFIens) balance.
The domestic activity in the Netherlands isprimarily driven by the securitisation of mortgage loans granted by MFIs.3 These mortgagebacked securities, where the borrower or originator (e.g. the MFI) sells the loans to an SPV, arenot the same as covered bonds, which are debt securities backed by loans that remain on thebalance sheet of the borrower or issuer (e.g. the MFI).
Sidstnævnte kaldes også produkter af Pfandbrief-typen.
The latter are also known as Pfandbriefstyle products.
Alt i altforklarer institutionelle, finanspolitiske og historiske faktorer i høj grad forskellene mellem betydningen af gældsinstrumenter udstedt af ikke-monetære finansielle selskaber i de enkelte eurolande på samme måde som det er tilfældet med gældsinstrumenter udstedt af ikkefinansielle selskaber.
All in all, as is the case for debt securities issued by nonfinancial corporations,institutional, fiscal and historical factors largely explain the differences in the importance of debt securities issued by nonmonetary financial corporations in the various euro area economies.
MFIer Ikke-MFIer Ikke-monetære finansielle selskaber Ikkefinansielle selskaber Den offentlige sektor Staten Andre dele af den offentlige sektor
MFIs Non-MFI corporations Nonmonetary financial corporations Nonfinancial corporations General government Central government Other general government
telse at være tiltaget til 5¾ pct. i 4. kvartal 2003,mens den årlige vækst i finansiering via børsnoterede aktier skønnes at have været lav.
regional governments, decreased to 21.9% attheendof2003(from28.0%attheendof2002).
Udviklingen afspejler meget gunstige omkostningerved gældsstiftelse og forholdsvis høje omkostninger ved egenkapitalfinansiering.
The relatively high issuance activity inbothgovernmentsub-sectorsreflectslessfavourable budgetary developments in generaland ongoing strong borrowingrequirementsoutside central government in particular.
Husholdningernes efterspørgsel efter gældsstiftelse steg kraftigt i hele 2003 trods svag økonomisk vækst (se figur 7). Det kunne tilskrivesvedvarende robust efterspørgsel efter lån til bo-
Mirroring this evolution in 2003was a decrease in the share of the MFI sector, to38.0% at the end of 2003, whereas the share ofthe general government sector in the stock ofdebt securities decreased to 47.5%.
(Ændring i pct. år/år) menter udstedt af ikke-monetære finansielle selskaber var 23,3 pct. ultimo 2003 i forhold til 25,4pct. ultimo 2002.
(annual percentage changes) householdsnon-financial corporationsgeneral government
Som følge af denne udvikling steg udeståendegældsinstrumenter udstedt af ikke-monetære finansielle og ikkefinansielle selskaber i forholdtil samlede udestående gældsinstrumenter udstedt af residenter i euroområdet fortsat til 14,5pct. ultimo 2003 fra 13,4 pct. ultimo 2002.
By contrast,theannual growth rate of debt securities issued bynon-financial corporations increased sharply to9.8% at the end of 2003, from 3.5% at the end of2002. The annual growth rate of debt securitiesissued by nonmonetary financial corporationswas 23.3% at the end of 2003, compared with25.4% at the end of 2002.
Detvar i overensstemmelse med de foregående årsstigende tendens i ikke-MFI-sektorens andel afden samlede udstedelse af gældsinstrumenter (setabel 2).
The strong overallissuance activity by the private non-MFI sectorwassupportedbyafurtherimprovementinfinancing conditions andimproved businessconfidence in the course of 2003 (see Box 2).The sharp increase in the growth rate of debtsecurities issued by nonfinancial corporationsin the course of 2003 has to be seen against thebackground of subdued issuance activity duringthe second half of 2002, when many companiesmade efforts to reduce shortterm liabilities inordertoprotectthemselvesfromfinancialturbulence.
Tilsvarende faldt MFI-sektorens andeltil 38,0 pct. ultimo 2003, hvorimod den offentlige sektors andel af udestående gældsinstrumenter faldt til 47,5 pct.
Underlying the strong rebound inissuance activity in 2003 were increases in theannual growth rates of both short and long-termdebt securities.
Navnlig skønnes den årlige vækst i gældsstif-
As a consequence of these developments, theproportion of debt securities outstanding issued
Finansielle passiver Den ikkefinansielle sektor Gældsstiftelse3)
Debt financing 3) of which: shortterm debt financingof which: longterm debt financing
5,1 8,8 4,7 10,9 1,5 heraf: kortfristet gældsstiftelseheraf: langfristet gældsstiftelse Børsnoterede aktier
5.1 8.8 4.7 10.9 1.5 of which: shortterm debt financingof which: longterm debt financing Quoted shares
Den offentlige sektor3)heraf: kortfristet gældsstiftelseheraf: langfristet gældsstiftelse
33.4 of which: shortterm debt financingof which: longterm debt financing
Finansielle aktiver
Financial investment
5,6 12,9 2,4 6,5 heraf: andele i pengemarkedsforeninger Børsnoterede aktier Forsikringstekniske reserver
Currency and deposits Securities other than shares Mutual fund sharesof which:mutual fund shares excludingmoney market fund sharesof which: money market fund shares Quoted shares Insurance technical reserves
Kilde: ECB.1) Pr. udgangen af 3. kvartal 2003.
Source: ECB.1) As at the end of the third quarter of 2003.
Uoverensstemmelse mellem tallene kan forekomme som følge af afrunding.2) Tallene for det seneste kvartal i tabellen er skønnet på grundlag af transaktioner i penge- og bankstatistikken samt værdipapirstatistikken.
Figures may not add up due to rounding.2) Figures for the most recent quarter shown in the table have been estimated on the basis of transactions reported in money and bankingstatistics and securities issues statistics.3) Debt financing includes loans, debt securities issued, pension fund reserves of nonfinancial corporations and deposit liabilities ofcentral government.
3) Gældsstiftelse omfatter lån, udstedte gældsinstrumenter, ikkefinansielle selskabers pensionskassereserver og statens indlånspassiver.Kortfristet gældsstiftelse (med en oprindelig løbetid på op til 1 år) omfatter kortfristede lån, udstedte kortfristede gældsinstrumenter ogstatens indlånspassiver.
Shortterm debt financing (with an original maturity of up to one year) includes shortterm loans, shortterm debtsecurities issued and deposit liabilities of central government.
Langfristet gældsstiftelse (med en oprindelig løbetid på over 1 år) omfatter langfristede lån, udstedte langfristedegældsinstrumenter og ikkefinansielle selskabers pensionskassereserver.4) Inkl. nonprofit institutioner rettet mod husholdninger.5) Kortfristede finansielle aktiver omfatter sedler og mønter samt indskud (ekskl. statslige indskud), kortfristede gældsinstrumenter og andelei pengemarkedsforeninger.
Longterm debt financing (with an original maturity of over one year)includes longterm loans, longterm debt securities issued and pension fund reserves of nonfinancial corporations.4) Including non-profit institutions serving households.5) Shortterm financial investment includes currency and deposits (excluding central government deposits), shortterm debt securitiesand money market fund shares.