natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Undervisningsspecifikationen
The training specification
Andre europæiske FSA­initiativer
Other European developments in workplace health promotion
Udsigterne for udviklingen inden for fremme af sundere arbejdspladser
The prospects for development of workplace promotion
Det Europæiske Institut har beskæftiget sig med fremme af sundere arbejdsplader (FSA) i perioden 1989-1997.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions has been active in the area of workplace health promotion (WHP) during the period 1989-1997.
I dette tidsrum har Instituttet udført den største enkeltundersøgelse af FSA, som nogensinde har fundet sted i Europa og muligvis i hele verden.
In this time the Foundation has commissioned the largest single research programme on WHP to take place in Europe and possibly anywhere in the world.
Dette forskningsprojekt er blevet udført i fire faser på områderne inden for forskning, politik, uddannelse og formidling af uddannelse.
As part of this programme, work has been carried out in four phases in the areas of research, policy, training and dissemination of training.
Denne brochure giver en oversigt over arbejdet.
This brochure provides an overview of this work.
Desuden beskrives nogle af de vigtigste initiativer på området, som har fundet sted i Europa i løbet af perioden.
In addition, this brochure describes some of the major developments in the area which have taken place during the period in Europe.
Det Europæiske Institut har udgivet mange publikationer som et resultat af dette arbejde, og der findes nærmere oplysninger herom bagest i brochuren.
Many publications have been produced by the Foundation as a result of this work, details of which can be found at the end of the brochure.
Udviklingen inden for fremme af sundere arbejdspladser i Europa
The evolution of Workplace Health Promotion in Europe
I 1989 vidste man meget lidt på europæisk plan om, hvor veludviklet fremme af sundere arbejdspladser (FSA) var, skønt WHO havde taget et mindre initiativ, og der var holdt nogle konferencer om emnet i Tyskland.
In 1989 very little was known at a European level about the state of development of workplace health promotion, though there had been a small WHO initiative and some conferences on the subject had been held in Germany.
Praksis for fremme af sundere arbejdspladser var udmærket beskrevet i USA, hvor der siden 1970'erne var udviklet en betydningsfuld praksis.
The practice of workplace health promotion had been well described in the US, where significant elements of practice had developed since the 1970's.
Der fandtes imidlertid ingen betydelig viden om situationen i Europa.
However, no significant body of knowledge existed about the situation in Europe.
I USA vidste man meget om omfanget af FSA, som var ret udbredt, i det mindste blandt større amerikanske virksomheder (f.eks. Sloan et al, 1985).
In the US, much was known about the extent of WHP, which was quite widespread, at least among larger US corporations (e.g. Sloan et al, 1985).
Endvidere var årsagerne til, at virksomhederne blev inddraget i FSA, forholdsvis nemme at forstå, fordi omkostningerne til sundhedsvæsenet i USA betød, at der var et ægte økonomisk incitament for arbejdsgiverne til at beskæftige sig med området.
In addition, the reasons why companies became involved in WHP were relatively clearly understood, as the structure of health care costs in the US meant that there was genuine economic incentive for employers to become active in the area.
Desuden kunne man iagttage en karakteristisk holdning til FSA i USA, hvor forskellige programmer og aktiviteter i høj grad fokuserede på risikofaktorer for enkelte sundhedsproblemer såsom hjertesygdomme og kræft, hvor mange af sundhedsinitiativeme var et forsøg på at ændre arbejdstagernes sundhedsrelaterede adfærd, og hvor hele FSA-modellen var baseret på, at epidemiologiske faktorer og risikofaktorer skulle formindskes.
Moreover, there was a characteristic approach to WHP to be seen in the US: programmes and activities were largely focused on risk factors for single health problems such as heart disease and cancer; many of the health interventions sought to change the health-related behaviour of the worker; and the entire model of WHP was based on an epidemiological or risk factor reduction approach.
FSA-programmerne i USA var også bemærkelsesværdige af en række andre årsager - der var kun lagt lille vægt på spørgsmålet
WHP programmes in the US were also notable for a number of other features - little emphasis seemed to be placed on the issue of
Fremme af sundere arbejdspladser i Europa om de ansattes medindflydelse ved udformningen og gennemførelsen af programmerne, der var tilsyneladende ingen forbindelse mellem FSA-aktiviteter og arbejdsmiljøaktiviteter, og der var næsten ingen tegn på, at der var indflydelse på alle aspekter ved arbejdsmiljø og arbejdsorganisering.
Workplace Health Promotion in Kurope worker participation in the design and implementation of programmes, there was no apparent relationship between WHP activities and those of health and safety and there was little evidence of any interventions at the level of the work environment or organisation in all of its aspects.
Da Det Europæiske Institut påbegyndte projektet, vidste man ikke meget om forekomsten af FSA på hverken europæisk plan eller såmænd nationalt plan i de fleste lande.
When the Foundation project began, little was known about the prevalence of WHP at either European level, or indeed, at national level in most countries.
Det var ikke klart, hvilke synspunkter hovedaktørerne på området måtte have, der fandtes næsten ingen europæisk eller national politik på området, og man vidste ikke, hvilken form FSA havde i Europa, eller om der var en særlig europæisk stil i forbindelse med iværksættelsen af FSA.
It was not clear what the perspectives of the major players in the area might be, there was little European or national policy in the area, and it was not known what form WHP took in Europe or whether there was a distinctive European style of undertaking WHP.
Det var på denne baggrund, at Det Europæiske Institut i 1989 indledte sit forskningsprojekt vedrørende fremme af sundere arbejdspladser.
It was in this context that the Foundation initiated their research programme into workplace health promotion in 1989.
Indledningsvis forsøgte man at indkredse en række spørgsmål:
The early part of the programme sought to address a number of issues:
• Hvad er arbejdsmarkedets parters holdning til FSA? • Hvad er det lovgivningsmæssige grundlag for FSA? • Hvor stort er omfanget af FSA på europæiske arbejdspladser? • Hvilken form har FSA? • Findes der eksempler på god praksis på området?
• What is the legislative background for WHP ?
Der blev indledningsvis oprettet et forskerhold i syv medlemsstater - Tyskland, Grækenland, Spanien, Irland, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige (Portugal kom med efter rundspørgefasen).
• What is the extent of workplace health promotion in European workplaces ?
Det lovgivningsmæssige grundlag for FSA blev dokumenteret, der blev ført samtaler med de
A research team' was set up initially in seven of the Member States - Germany, Greece, Ireland, Italy, the Netherlands, Spain and the
Forskerholdet bestod af Friedrich Hauss. Institut fur Gesundheit und Sozialforschung (1GES). Berlin; Zacharia Tsanglis, Arbejdsministeriet, Athen; Richard Wynne. Work Research Centre, Dublin, Sauro Garzi, CEDOC. Firenze; Rob Grundemann, TNO, Leiden: Luis Graça, Escola Nacional de Saúde Publica, Lissabon; Salvador Moneada, Institui Municipal de la Salut. Barcelona; Jo Clarkson. Health Promotion Authority for Wales, Cardiff.
The research team consisted of Friedrich Hauss.
Udviklingen inden for fremme af sundere arbejdspladser i Europa nøgleaktører, der har indflydelse på mulighederne for FSA, der blev foretaget case-studier af den bedste praksis, og der blev udført en større undersøgelse af praksis i over 1400 virksomheder om dette emne.
UK (Portugal was added after the survey stage). The legislative background for WHP was documented, interviews were carried out with the key players influencing the prospects for WHP, case studies of best practice were undertaken, and a major survey of practices in more than 1400 companies was conducted.
I den næste undersøgelsesfase blev der udført case-studier af, hvordan multinationale virksomheder, som opererer i mere end en medlemsstat, organiserer deres FSA-arbejde.
In a second phase of the research, case studies were undertaken which examined how multinationals operating in more than one Member State organise their WHP activities.
Inden vi ser på resultaterne af dette forskningsprojekt, er det vigtigt at gennemgå de elementer, som helt nøjagtigt udgør FSA.
Before examining the results from this programme of research, it is important to examine the issues of what exactly constitutes WHP.
Det var fra starten af forskningsprojektet klart, at der ikke fandtes en almindeligt accepteret definition af fremme af sundere arbejdspladser, og dette er stadig i et vist omfang tilfældet.
It was clear at the beginning of the research programme that there was no commonly accepted definition of workplace health promotion, and this is still the case to some extent.
Der var i litteraturen en række definitioner, hvoraf nogle var modstridende, mens det mere alvorlige fra forskernes synspunkt var, at kendskabet til FSA blandt både nøgleaktører og virksomheder, som udførte sundhedsarbejde, var meget lille.
The literature offered a range of definitions, some of which were in conflict, while more seriously from the point of view of the research programme, there were very low levels of awareness about WHP among both key players and companies which were engaging in health activities.
Den første metode gik ud på at definere fremme af sundere arbejdspladser med baggrund i metoderne for at udføre sundhedsarbejde på arbejdspladserne, dvs. på en praktisk snarere end en abstrakt måde at definere det som en række betydningsfulde elementer i den ideelle metode for FSA.
The first involved defining workplace health promotion in terms of the methods of approach to workplace health activity, i.e. to define it operationally in terms of a number of significant elements of an ideal approach to WHP, rather than in an abstract manner.
WHO (1984) fremsatte fem principper for indførelse af sundhedsfremme på grundlag af den arbejdsmiljøbaserede sundhedsmodel.
WHO (1984) outline five principles of approach to general health promotion, based on the ecological model of health.
Wynne (1989) har tilpasset disse principper til brug på arbejdspladsen, og de går ud på, at fremme af sundere arbejdspladser:
These principles have been adapted for use in the workplace by Wynne (1989) and state that workplace health promotion:
• Anvendes på alle grupper i arbejdsstyrken
• Is directed at the underlying causes of ill health
• Er rettet mod årsagerne bag dårligt helbred
• Combines diverse methods of approach
• Kombinerer forskellige fremgangsmåder
• Aims at effective worker participation
• Ikke primært er en medicinsk aktivitet, men bør være en del af arbejdets organisering og arbejdsvilkårene
• Is not primarily a medical activity, but should be part of work organisation and working conditions
Den anden metode blev benyttet i rundspørgen, hvor det var vigtigt, at svarpersonerne ikke blev forvirret af ordbrugen, som de ikke kendte på forhånd.
The second approach was used within the survey work, where it was essential that respondents were not confused by the usage of terms with which they were not familiar.
Det blev besluttet ikke at benytte FSA som sådan i rundspørgen, men snarere at fokusere på enhver form for sundhedsaktivitet, der måtte finde sted, og at spørge, om disse aktiviteter fandt sted for at forbedre arbejdsstyrkens sundhed.
For purposes of the survey work it was decided not to refer to WHP per se, rather to focus on health activity of any sort which might take place, and to enquire whether these activities took place to improve the health of the workforce.
Denne definition af fremme af sundere arbejdspladser er blevet benyttet under hele forskningsprojektet.
This definition of workplace health promotion has been used throughout the research programme.
En undersøgelse af lovgivningen i de otte deltagende medlemsstater og også af relevante internationale lovgivningsinitiativer afslørede, at der ikke fandtes nogen bestemt lovgivning om FSA i begyndelsen af 1990'erne (se Wynne og Clarkin, 1992, for nærmere information).
A survey of the national legislation in the 8 Member States and also of relevant international legislative initiatives revealed that there was no specific legislation dealing with WHP in existence in the early 1990's (see Wynne and Clarkin, 1992, for details).
Siden da har der ganske vist været betydelige ajourføringer af mange nationale arbejdsmiljølove, men der findes stadig ingen specifikke lovinstrumenter om FSA, dog muligvis undtagen i Tyskland og Nederlandene.
Since then, while there have been significant updates of many national legislative acts in the area of health and safety, there are still no specific legislative instruments referring to WHP in any EU countries, with the possible exception of Germany and the Netherlands.
• Maastricht-traktaten, der giver EU kompetence til at gribe ind på området inden for folkesundhed, hvilket har givet sig udtryk i form af FSA-initiativer fra Kommissionen (GD V)
• The Maastricht treaty, which gives competence to the EU to act in the area of public health, which has seen expression in the form of WHP initiatives by DG-V of the Commission.
• EU-aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitik, der bl.a. indeholder bestemmelser om informationsfrihed, ret til medbestemmelse, forbedring af arbejdsmiljøet samt beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed
• The Social Chapter which, inter alia, contains provisions on Freedom of information, rights to participation, the improve ment of working conditions and health protection and safety at the workplace.
• rammedirektivet og andre EU-direktiver, der indeholder bestemmelser om omfattende information og uddannelse inden for arbejdsmiljø og fulde hørings- og medbestemmelsesrettigheder til arbejdstagerne vedrørende arbejdsmiljø
• The Framework and other EU Directives on health and safety, which contain provisions relating to comprehensive information and training in the area of health and safety and full consultation and participation rights to workers in the area of health and safety.
• WHO-initiativet til udarbejdelse af Ottawa-charteret, der giver rammer for almindelig sundhedsfremme.
• The WHO initiative of developing the Ottawa Charter, which provides a framework for general health promotion.
Disse skelsættende internationale love, der dog ikke specifikt omhandler FSA, indeholder bestemmelser, der er fuldstændigt overensstemmende med den metode for FSA, der er defineret i dette forskningsprojekt, fordi de fremhæver retten til adgang til information, medbestemmelse om sundhedsaktiviteter og den helhedsorienterede indfaldsvinkel til sundhed på arbejdspladsen.
These landmark pieces of international legislation, while not specifically referring to WHP, contain provisions which are entirely consistent with the approach to WHP defined within the research programme, emphasising as they do, rights to information, participation in health activities and a holistic approach to workplace health.
Siden 1991, da undersøgelsen af lovgivningen blev afsluttet, er der sket mange ændringer af medlemsstaternes lovgivning som et resultat af rammedirektivet, hvoraf mange har betydet yderligere fremme af FSA-aktiviteter.
Since 1991, when the survey of legislation was concluded, there have been many changes to national legislation as a result of the Framework Directive, many of which have served to further encourage the level of WHP activity.
For eksempel tager den nederlandske lovgivning nu fat på spørgsmålet om stress på arbejdspladsen og giver specifikt mulighed for at gennemføre omstruktureringsprogrammer som et middel til at forebygge og håndtere stress på arbejdspladsen.
For example, Dutch legislation now addresses the issue of workplace stress, and specifically allows for work design programmes as a means of preventing and managing such stress.
Desuden er der sket ændringer i lovgivningen om social sikring i de senere år, hvilket også har opmuntret til at praktisere FSA.
Moreover, there have been changes in Social Security legislation in recent years which have also served to encourage the practice of WHP.
Navnlig vil ændringerne i den nederlandske og britiske lovgivning om, hvordan udgifterne til kortvarigt fravær skal dækkes, få betydning for sundhedsfremmeprogrammer, der sigter mod at bekæmpe fravær fra arbejdspladsen.
In particular, changes to Dutch and British legislation relating to how the costs of short-term absenteeism are carried, will have the effect of promoting health programmes aimed at combating such absenteeism.
Holdningerne hos arbejdsmarkedets parter og nøgleaktørerne
The attitudes of the social partners and key players
En vigtig del af det første arbejde i projektet var en undersøgelse af synspunkterne hos arbejdsmarkedets parter og andre nøgleaktører om FSA.
An important part of the early work in the programme concerned an investigation of the perspectives of the Social Partners and other key players in relation to WHP.
Man mente, at de var vigtige, da deres holdninger og fremgangsmåder m.h.t.
These were felt to be important as their attitudes and approach to WHP would be crucial to its further development in European workplaces.
FSA ville være afgørende for videreudviklingen heraf på europæiske arbejdspladser (se Wynne og Clarkin, 1992, for nærmere information).
(See Wynne and Clarkin, 1992, for details).
I alt blev der gennemført 87 samtaler med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og med eksperter på området i de otte lande i 1991.
In all, 87 interviews were carried out with representatives of the Social Partners,, and with experts in the field in the eight countries in 1991.
Hovedresultaterne af disse samtaler viste, at kendskabet til fremme af sundere arbejdspladser var bemærkelsesværdigt lille hos både arbejdsgiverne og fagforeningerne.
The main findings from these interviews revealed that there was a remarkably low level of awareness of workplace health promotion on the part of both employers and trade unions.
Ingen af de to parter syntes at have en officiel politik om fremme af sundere arbejdspladser, og i mange tilfælde udviste både arbejdsgiverne og fagforeningerne et meget lille direkte kendskab til FSA-emner.
Neither party tended to have an official policy on workplace health promotion and in many cases both employers and trade unions revealed little direct knowledge of the issues concerning WHP.
I det omfang, hvor de havde velovervejede meninger, var de normalt i brede vendinger positive, men havde en række forbehold.
To the extent that they had considered opinions, they tended to be broadly positive, but with a number of provisos.
Arbejdsgiverne frygtede, at de ville blive gjort ansvarlige for FSA, og fagforeningerne frygtede, at FSA ville blive benyttet som et ledelsesredskab, og de ville betinge sig, at fortroligheden skulle bevares.
These concerned on the part of employers, the fear that employers would be made responsible for WHP, and on the part of trade unions, the fear that WHP might be used to discrimate against workers and that confidentiality needed to be preserved.
Statslige instanser (generelt arbejdstilsyn og myndigheder, der beskæftiger sig med fremme af og undervisning i sundhed) havde
Government agencies (usually health and safety agencies and health promotion/education agencies) also tended to be unspecific
Holdningerne hos arbejdsmarkedets parter og nogleaktorerne normalt også et generelt forhold til FSA.
The attitudes of the social partners and key players in their approach to WHP.
Arbejdstilsynene betragtede generelt ikke FSA som en af deres opgaver, mens de myndigheder, der beskæftiger sig med sundhedsundervisning og -fremme, ganske vist anerkendte værdien af arbejdspladsen som et forum for sundhedsfremme, men generelt ikke havde planer om at iværksætte programmer inden for det forum.
Health and safety agencies generally did not see WHP as coming within their remit, while health education and promotion agencies, while recognising the validity of the workplace as a setting for health promotion, generally did not have plans to mount programmes within that setting.
Eksperter på området gav gerne udtryk for bedre definerede synspunkter om FSA, men mange var ret pessimistiske om udsigterne til, at det kunne gennemføres, hvis der ikke var tale om statslige initiativer eller egentlige økonomiske incitamenter.
Experts in the area tended to express more defined views on WHP, but many were quite pessimistic about the prospects for its development in the absence of Government led initiatives or real economic incentives.
Siden denne undersøgelse af synspunkterne hos arbejdsmarkedets parter og eksperter på området blev foretaget, er der sket en ændring i holdningerne til FSA.
Since this survey of the perspectives of the Social Partners and experts in the field was undertaken, there has been a transformation in attitudes towards WHP.
For det første har mange sundhedsfremmemyndigheder forpligtet sig til at tage initiativer på selve arbejdspladserne.
Firstly, there has been a commitment by many health promotion agencies to undertake initiatives in the workplace setting.
Et godt eksempel herpå er sundhedsuddannelsesmyndigheden (Health Education Authority) i England, hvor omfattende initiativer i sundhedsvæsenet er blevet fulgt op af initiativer på andre arbejdspladser, og det finske statsprogram for vedligeholdelse af arbejdsevnen.
A good example of this is provided by the Health Education Authority in the England, where major initiatives in the National Health Service have been followed by initiatives in other workplace settings, or the Finnish Government programme of Maintenance of Work Ability.
For det andet har man i de senere år set en vækst i antallet af virksomheder i den private sektor, som sælger sundhedsfremmeydelser til den offentlige og private sektor.
Secondly, the past few years has seen a growth in the numbers of private sector companies selling health promotion services to the public and private sector.
Desuden er mange forsikringsselskaber, som dækker arbejdstagernes sundhed, begyndt at beskæftige sig med dette område.
In addition, many insurance companies with coverage of workers health have become active in the area.
Endelig har der været en stigning i antallet af initiativer til forebyggelse af fravær, som sætter sundhedsfremmeprogrammer i centrum.
Finally, there has been a growth in absenteeism initiatives which have health promotion programmes at their core.
Alle disse initiativer har bidraget til, at der nu er større kendskab til fremme af sundere arbejdspladser i en række af de mere aktive lande.
All of these initiatives have contributed to a raising of awareness of WHP in a number of the more active countries.
Der er imidlertid kun få tegn på, at arbejdsmarkedets parter er begyndt at benytte en bedre defineret fremgangsmåde m.h.t. FSA, for ikke at tale om sundhedsuddannelses- og fremmemyndighederne.
However, there is little evidence that organisations of the Social Partners have adopted a more defined approach to WHP, although they commonly give support to the initiatives of health agencies.
Desuden er det ikke overalt i Europa, at der er gjort disse fremskridt i FSA-arbejdet.
In addition, these advances in WHP activity are by no means universal throughout Europe.
Der skal derfor stadig gøres et stort arbejde for at hæve FSA-profilen blandt nøgleaktørerne i Europa.
There is, therefore, still much work to be done in raising the profile of WHP among the key players in Europe.
Størstedelen af det arbejde, der blev udført i de første faser i Instituttets projekt, var en undersøgelse af, hvor fremherskende FSA­programmer var i europæiske virksomheder (se Wynne og Clarkin, 1992, for nærmere information).
The largest part of the work undertaken in the early phases of the Foundation programme was concerned with conducting a survey of the prevalence of WHP programmes in European companies (see Wynne and Clarkin, 1992, for details).