natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De gik til opforeisen af hospita ler i Spanien, Tyskland og Italien samt uddan nelsesinstitutioner i Frankrig, Tyskland, Sverige, Spanien og Italien.
Moreover, numerous schools and hospitals have been financed through global loans, mainly in Germany, the Netherlands and Belgium. According to information from the
Siden iværksættelsen af Amsterdamhandlingsprogrammet i 1997 er der blevet givet lånetil sagn på 4,5 mia til 32 projekter i 11 EU-lande.
Since the ASAP initiative was launched in 1997, 4.5 billion has been approved for 32 projects spread over 11 EU countries.
I 1999 blev der givet finansieringstilsagn til
The 1999 approvals include:
91% af de siden 1997 finansierede projekter for rige - et projekt, der gennemføres af et part nerskab med offentlig og privat deltagelse -samt universiteter i Torino, Valencia og Athen; styrkelse af den menneskelige kapital to projekter i sundhedssektoren, nemlig for modernisering af hospitaler i Sachsen-An-halt og Østrig.
97% of human capital development projects the United Kingdom, within the context of a public-private partnership initiative, and universities in Turin, Valencia and Athens.
• ti projekter i uddannelsessektoren. Som ek sempler kan nævnes en filmskole i Babelsberg i Tyskland, der er interessant, fordi det viser Bankens engagement i et meget specialiseret uddannelsesprojekt, skoler i Glasgow, Stoke-on-Trent og Sheffield i Det Forenede Konge udviklingsområder
• ten projects in the field of education, in­cluding the Babelsberg College for Film and Television, in Germany, an interesting case of Bank involvement in a highly spe­cialised education project, schools in Glasgow, Stoke-on-Trent and Sheffield in
Amsterdamhandlingsprogrammets hovedpunkter
Amsterdam Special Action Programme (ASAP): the specifics
Bankens Amsterdamhandlingsprogram blev udarbejdet efter Det Europæiske Råds vedtagelse af resolutionen om vækst og beskæftigelse på mødet i Amsterdam i juni 1997. Det stillede Banken nye opgaver i forbindelse med tilvejebringelsen af supplerende midler med henblik på at fremme den økonomiske vækst og derved også beskæftigelsen.
Formulated in response to the Amsterdam European Council Resolution on Growth and Employment (June 1997), the Amsterdam Special Action Programme enabled the Bank to undertake new tasks with regard to mobilising additional resources designed to contribute to economic growth and thus stimulate employment.
Programmet, der indledningsvis havde en løbetid på tre år (september 1997-2000), bestod af tre dele (se nærmere s. 16 og 17 i Årsberetningen 1998):
This programme, initially spanning three years (September 1997 - 2000), has three components (for a detailed description see pages 16 and 17 of the 1998 Annual Report):
• Et udlånsvindue for mindre og mellemstore virksomheder, der skal tilbyde nye finansierings ordninger på grundlag af venturekapital med henblik på indskud af egenkapital i højtekno logiske mindre og mellemstore virksomheder med betydelige vækstmuligheder.
• a "SME Window" intended to provide new venture capital instruments offering equity fi­nance for hightechnology and growth-oriented SMEs.
Risikoen i for bindelse med disse forretninger er afdækket af en hensættelse på indtil 1 mia af Bankens årlige driftsoverskud.
The risks associated with such opera­tions are offset by a 1 billion reserve set aside from the Bank's operating surpluses.
Resultaterne af denne ordning fremgår af afsnittet »Finansiering af min dre og mellemstore virksomheder« s. 29 og 30.
The results are analysed in the section on "Promoting SMEs" on pages 28 and 29;
• En forøgelse af Bankens finansieringsbidrag i uddannelses- og sundhedssektoren. Disse områder blev i juli 1999 integreret i Bankens normale aktivitet og er derfor omtalt nærmere ovenfor.
• expansion of Bank financing into the areas of health and education; as these have become fully-fledged objectives in their own right (in July 1999), a separate sub-chapter has been devoted to them (see above);
Disse sektorer kan ligeledes fremmes gennem finansiering af forundersøgelser i forbindelse med transeuropæiske netpro jekter i transport- og miljøsektoren.
This support can also take the form of financing for preliminary or feasibility studies for TEN projects in the fields of transport and the environment.
Inden for rammerne af de opgaver, som Banken har fået overdraget, har den siden sin oprettelse aktivt bidraget til at udbygge infrastrukturnettene af fælles interesse inden for transport, telekommunikation og energioverførsel.
From the outset, pursuant to the remits entrusted to it, the Bank has actively participated in the development of transport, telecommunications and energy transfer infrastructure networks with a Community dimension.
Etableringen af de transeuropæiske net er et væsentligt led i den økonomiske integra tion i Unionen og en forudsætning for at kunne styrke aktiviteten i de ugunstigt stillede områder.
Completion of the TENs is of vital importance for the economic integration of the Union and the development of its less favoured regions.
Der lægges herved særlig vægt på randområder eller isolerede områder samt på afhjælpning af visse flaskehalse, der skyldes forældede infrastrukturer, især i områder under industriel omstilling og i byer.
Particular attention is being paid to outlying and remote areas and to the elimination of bottlenecks created by obsolete infrastructure, especially in industrial conversion areas and conurbations.
Rapporten om den europæiske beskæftigelsespagt, der er bilagt konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Køln, understreger, at »den europæiske infrastruktur skal yderli gere forbedres gennem transeuropæiske net - specielt de prioriterede projekter på transportområdet samt udvikling af projekter inden for telekommunikations- og infor mationsteknologi for at øge innovation og konkurrence - og bistand fra Den Europæiske Investeringsbank«.
The Report on the European Employment Pact, appended to the conclusions of the Cologne European Council, stressed that "European infrastructure is to be further improved by TransEuropean Networks - in particular, the priority projects in the trans­port field as well as the development of projects in telecommunications and information technology to improve innovation and competition - and the assistance provided by the European Investment Bank".
Europa-Kommissionens meddelelse om finansiering af transeuropæiske netprojekter for transport via partnerskaber med offentlig og privat deltagelse blev vel modtaget af Europa-Parlamentet i januar 1999.
In January 1999, the European Parliament gave a favourable reception to the Commission's communication on the financing of transEuropean transport network projects by means of public-private partnerships (PPPs).
Det mente således, at anvendelsen af denne finansieringsform var en væsentlig forudsætning for etableringen af de transeuropæiske net.
It considered that recourse to this form of financing was the key to carrying forward the TransEuropean Network programme.
Banken har i høj grad fremmet partnerskaber med offentlig og privat deltagelse i forbindelse med samtlige projekter for europæiske infrastrukturer for kommunikation.
Over the entire spectrum of projects associated with European communications infra­structure, the Bank has provided strong support for PPPs.
De ind høstede erfaringer sætter den i stand til fortsat at yde et supplerende input, især i trans portsektoren, hvor det overordnede mål for Unionens politik er at styrke EU-landenes integration og forbedre forbindelserne med tredjelandene, især ansøgerlandene.
The experience built up by the EIB over the years continues to represent an added bonus, particularly in the transport sector where the primary objective of Community policy is to bring the countries of the Union closer together and to improve links with nonmember countries, principally candi­dates for accession.
I telesektoren, der i alle EU-lande er blevet liberaliseret og omstillet til fri konkurrence, fremmer Banken ikke blot kapacitetsinvesteringer, men også udvidelser af udbuddet af tjenester og nettenes evne til at bære de seneste nyudviklinger, som gør det muligt at høste fordelene af informationssamfundet.
In the field of telecommunications, which has been opened up to liberalisation and com­petition throughout the Union, the Bank is providing support not only for investment in capacity uprating but also for expansion of the range of services available and the poten­tial of the networks to absorb new developments.
I 1999 beløb lånene til europæiske infrastruk turer for kommunikation sig til 10 269 mio.
In 1999, EIB lending for European commu­nications infrastructure amounted to 10 269 million.
er en væsentlig forudsætning for en afbalan ceret udvikling af de forskellige regioner i EU.
telecommunications networks - has been directed towards supporting this fundamen­tal interlinking fabric, very much the main­stay of balanced regional development.
Heraf gik 30 mia til transport og 10,8 mia til telenet.
More for transport
De udgjorde dermed 56% af de samlede indivi duelle lån i EU. I alt 70% var forbeholdt udvik lingsområder.
This accounted for 56% of total individual loans provided within the Union, with 70% targeting projects in assisted areas.
I de fem forløbne år har Banken stillet ca. 40,8 mia til rådighed for denne aktivitet, der
Over the past five years, some 40.8 billion -30 billion for transport and 10.8 billion for
/ de sidste fem år har Banken
Over the past S years, loans
Europæiske infrastrukturer for kommunikation i 1999 udlånt 40,8 mia til europæiske
European communications infrastructure (1999) for European communications
Desuden fremmede Banken havneanlæg i Kotka (Fin land) og i Liverpool.
Financing was also provided for port development works at Kotka, in Finland, and at Liverpool.
kommunikation, især i udviklingsområder
40.8 billion, most of this devoted to assisted areas
Jernbaner Veje og motorveje Luft- og søtransport
Railways Roads and motorways
Samtidig fortsatte EIB sin støtte til finansie ringen af de faste forbindelser over hen holdsvis Storebælt og Øresund.
At the same time, the EIB continued to par­ticipate in the financing of two major fixed links, the Great Belt, joining eastern and western Denmark, and the Öresund, joining Sweden and Denmark.
høje niveau for 1997 (6,8 mia). Denne stigning skyldtes den betydelige aktivitet i forbindelse med motorveje og lufttransport.
European communications infrastructure: 1995-1999: 40.8 billion
På dette område svarede finansieringsbidra gene i 1999 (2 126 mio) tilnærmelsesvis til ni veauet for 1997.
In 1999, lending for telecommunications (2 126 million) returned to a level on a par with that for 1997.
Heraf gik 1 702 mio til pro jekter for udvidelse af klassiske net i Danmark, Spanien, Italien, Finland og Det Forenede Kongerige, medens 424 mio var forbeholdt projekter for mobiltelefoni i Grækenland og Portugal. Hertil kommer 256 mio til rationalisering af postbesørgelsen i Tyskland, Danmark og Sverige.
Fixed network extension projects in Denmark, Spain, Italy, Finland and the United Kingdom accounted for 1 702 mil­lion, while 424 million was advanced for mo­bile telephony development in Greece and Portugal.
Lånene til jernbanetransport (1 736 mio) af spejler den situation, at en række omfat tende projekter (højhastighedsbaner i Bel gien og i retning af Middelhavet i Frankrig) er afsluttet, og at andre projekter knapt er påbegyndt.
The level of financing for rail transport (1 736 million) reflects the completion of cer­tain large-scale projects (Belgian and French Mediterranean high-speed rail links) at a time when other projects are only just start­ing up.
De i 1999 indgåede låneaftaler vedrører ¡sær afsnittene Bologna - Firenze og Rom - Napoli af det italienske højhastigheds net, den tekniske modernisering af vestkyst banen mellem London og Glasgow samt mo derniseringsprogrammerne i Finland og Spa nien.
Loans signed in 1999 helped, in par­ticular, to fund the Bologna-Florence and Rome-Naples sections of the Italian high­speed network; technical upgrading of the west coast London-to-Glasgow line; and mod­ernisation programmes in Finland and Spain.
Lånene til vej- og motorvejstransport (3 541 mio) steg markant.
Lending for roads and motorways (3 541 mil­lions) rose steeply.
De gik til anlæg af nye motorvejsafsnit i Tyskland, samhørigheds landene, Frankrig og Norge, men også til mo dernisering af dele af nettene i Frankrig og Italien.
In addition to loans for building new motorway sections in Germany, the Cohesion Countries, France and Norway, there was also financing for modernising parts of the existing network in France and Italy.
Også lånene til luft- og søtransport (2 064 mio) var i klar fremgang.
Loans for the air and maritime transport sec­tor (2 064 million) also recorded marked growth.
Over halvde len gik til fornyelse og udvidelse af flypar kerne i syv EU-lande (1 148 mio), hvortil kom mer opførelsen eller udvidelsen af lufthavne side IQ I EUROPÆISKE INFRASTRUKTURER ' FOR KOMMUNIKATION
More than half centred on airline fleet renewal and expansion in seven EU countries (1 148 million). Next came loans for the construction or extension of airports:
Siden 1993
Since 1993,
Finansiering af transeuropæiske net har EIB givet tilsagn om 65 mia til transeuropæiske net og deres forlængelse
65 billion dedicated to financing
Siden 1993 har Banken med udgangspunkt i konklusionerne fra arbejdsgruppen på højt plan under ledelse af kommissionsmedlem Henning Christophersen og de projekter, som Det Europæiske Råd udvalgte på mødet i Essen i december 1994, styrket sin indsats til for del for transeuropæiske net for transport, energioverførsel og telekommunikation samt de res forlængelse til EU's nabolande, især ansøgerlandene i Central- og Østeuropa.
Since 1993, following the recommendations of the High-Level Group chaired by Commis­sioner Christophersen and the December 1994 Essen European Council's identification of priority projects, the Bank has stepped up its operations in support of transEuropean trans­port, energy and telecommunications networks (TENs) and their extension to regions bor­dering on the Union, especially in the countries of Central and Eastern Europe applying for EU membership.
uden for EU
the Union
Med henblik herpå har den siden 1993 givet lånetilsagn på 65 mia til projekter i og uden for EU til en samlet værdi af ca. 206 mia.
The EIB has thus approved, since 1993, 65 billion in loans for TENs inside and outside the Union, involving aggregate capital expenditure estimated at around 206 billion.
Ultimo 1999 havde Banken givet tilsagn om lån på 13,5 mia til 10 af de 14 højt prio riterede transportprojekter, som Det Europæiske Råd udvalgte på mødet i Essen i de cember 1994.
By the close of 1999, loans amounting to 13.5 billion had been approved for ten of the fourteen priority transport projects identified at the Essen European Council in Decem­ber 1994.
De indgåede låneaftaler om disse projekter lød på 9,8 mia, hvoraf 1,6 mia blev undertegnet i 1999.
Contracts signed for these same projects ran to 9.8 billion, including 1.6 bil­lion signed during the course of 1999.
Til syv af de ti højt prioriterede projekter i energisektoren er der givet tilsagn om 2,5 mia, hvoraf der er indgået låneaftaler om 2,2 mia.
Approvals for seven of the ten priority projects in the energy sector totalled more than 2.5 billion, while signatures amounted to 2.2 billion.
Heraf er der allerede indgået aftaler om 36 mia.
Of this total, contracts worth 36 billion have already been signed.
Med en stigning fra 6 mia i indgåede låneaftaler i 1995 til 9,7 mia i 1999 har långiv ningen til transeuropæiske net vist en gennemsnitlig stigning på 13% årlig, hvilket klart overstiger udviklingen i Bankens långivning som helhed.
Outside the Union, 6 billion has been approved for transport networks, power and gas links and telecommunications development schemes in the Central and Eastern Euro­pean and Mediterranean rim countries. Contracts have been signed for the equivalent of 5 billion.
For at tilpasse finansieringsvilkårene til de særlige investeringsbehov i forbindelse med disse net - omfattende projekter, betydelige projektudgifter og anlægsperioder, der strækker sig over flere regnskabsår - samt for at fremskynde projekternes afslutning oprettede EIB i 1994 en række særlige ordninger i form af et udlånsvindue for trans europæiske net.
The sectoral breakdown of these signatures over the period in question reveals the pre­dominance of loans for transport networks, which account for 65% of lending.
Banken har derigen nem styrket sit engagement i første fase af projekternes tilblivelse for at kunne
Devel­opment of telecommunications networks represents 26% of the total and energy trans­fer financing 19%.
tilbyde bedre finansieringsordninger, samtidig med at den konstant har bestræbt sig på at øge lånenes løbetid og afdragsfri periode.
In addition to involving itself more closely with each project from the outset in order to optimise individual financing arrangements, the Bank has made a determined effort to offer longer loan maturities and grace periods.
Desuden har den i høj grad medvirket til udviklingen af partnerskaber med offentlig og privat deltagelse for at fremme udbygningen af disse net.
Similarly, it has taken an active part in the development of public­private partnerships to support the expansion of these networks.
Blandt de vigtigste pro­jekter kan nævnes Athens lufthavn, højhastighedsbanen London ­ Kanaltunnelen, Øre­sundsforbindelsen, den nye Elbtunnel nær Hamborg, motorvej E18 i Norge, der blev fi­nansieret med hjemmel i vedtægternes artikel 18, samt en række motorvejsafsnit i Det Forenede Kongerige og Portugal.
The most significant projects under this heading include Athens airport, the Channel Tunnel high­speed link, the Öresund rail­road fixed link, the new tunnel under the Elbe near Hamburg, the E18 motorway in Norway, financed under Article 18, and several motorway sections in the United Kingdom and Portugal.
Finansieringsbidrag fra EIB til transeuropæiske net samt overordnede vej­ og jernbaneforbindelser i nabolande 1993­1999
EIB financing operations in support of Trans­European Networks plus key road and n corridors in neighbouring countries 1993­1999
Som svar på Det Europæiske Råds opfordring på mødet i Køln den 3. og 4. juni 1999 fortsætter Banken sit sam­arbejde med Europa­Kommissionen og medlemsstaterne for at fremme innovative finansieringsordninger, der inddrager såvel offentlige som private finansierings­kilder.
At the invitation of the European Council, meeting in Cologne on 3 and 4 June 1999, the EIB will continue to cooperate with the Commission and the Member States in promoting the introduction of innovative financial arrangements bringing together the combined inputs of the public and private sectors.
Prioriteret transeuropæisk net
Priority Trans­European Networks (TENs)
Del af et transeuropæisk net, hvortil der er givet finansieringstilsagn
Sections of these TENs for which financing has been committed
Andre finansierede infrastrukturer eller net af europæisk dimension
Other infrastructure and network financed with a European dimens
Vej eller jernbane
Road/rail
Udnyttelse af olie­ og naturgasforekomster r side 2 i
Development of oil and natural gas deposits page 21
EUROPÆISKE INFRASTRUKTURER FOR KOMMUNIKATION
EUROPEAN C O M M U N IC A TION S INFRASTRUCTURE
EIB har i en årrække ydet et meget konkret bidrag til udmøntningen af Unionens miljøpo litik, ikke blot i form af finansieringsbidrag til egentlige miljøprojekter, men også ved at integrere miljøhensyn i bedømmelsen af alle de projekter, den får forelagt.
For many years now, the EIB has made a very real contribution to furthering the Union's environmental policies, not only by funding specific environmental protection schemes, but also by taking environmental factors into account in all projects which it appraises.
Overholdelse af de gældende miljøbestemmelser og gennemførelse af de bedst egnede foranstaltninger for miljøbeskyttelse er nødvendige forudsætninger for opnåelsen af lån fra EIB.
The provision of any EIB loan is conditional upon compliance with current environmental standards and implementation of the most appropriate environmental protection mea­sures.
Vandværk i Rom
Water tower in Rome
Bankens virkefelt på miljøområdet omfatter såvel miljøbeskyttelse - forvaltning af vand ressourcerne, affaldsbehandling samt bekæmpelse af vand, jord- og luftforurening -som forbedring af bymiljøet - kollektiv transport i egen tracé og byfornyelse.
The Bank's concern for environmental issues spans the natural environment (conservation and management of water resources, waste processing, and protection of the soil and air) and the urban environment (public transport systems within dedicated corridors and urban renewal).
På mø derne i Amsterdam og Køln udpegede Det Europæiske Råd i øvrigt sidstnævnte som et bærende element i en ny økonomisk og beskæftigelsesskabende dynamik.
This latter aspect was identified by the Amsterdam and Cologne European Coun­cils as a determining factor in providing fresh economic and job-creating impetus.
M i Ijobesky ttelse og bymiljø 1995-1999: 31,5 mia
Natural and urban environment: 1995 -1999: 31.5 billion
På mødet i Køln opfordrede Det Europæiske Råd desuden Banken til at »videreføre og udbygge kreditgivningen til byfornyelse, uddannelse og sundhed samt miljøbeskyttelse, herunder fremme af vedvarende energi«.
The Cologne European Council called upon the EIB to "continue, and widen, credit allo­cation for urban renewal, ... and also environmental protection, including renewable energy promotion".
Samtidig understregede det Unionens ønske om at overholde de forpligtelser, der blev indgået på Kyotokonferencen om klimaæn dringer, og som sigter mod at reducere emissionerne af drivhusgasser og muliggøre pro tokollens ikrafttrædelse.
The Cologne Summit also emphasised the European Union's desire to fulfil the commitments entered into at the Kyoto Conference on Climate Change with a view to reducing greenhouse gas emissions and to bringing the Kyoto Protocol into effect.
Det bekræftede derved Rådet for Den Europæiske Unions be slutning om at tage hensyn til miljøaspektet ved udformningen af EU's øvrige politikker.
This underscored the Council's dedication to making environmental issues an inte­gral part of other Union policies.
Med henblik på virkeliggørelsen af hovedpunkterne i Unionens miljøpolitik har Banken i de fem forløbne år fastholdt et højt finansieringsniveau til fordel for miljøbeskyttelse. Lånene hertil udgør gennemsnitlig 30% af långivningen i EU, og de finansierede projek
In tandem with implementing the Union's environmental policy priorities, over the past five years the Bank has maintained a high level of funding for environmental protection, averaging some 30% of aggregate lending in the European Union. Finance channelled
2-emissionerne på ca. 23 mio t ter for vedvarende energi muliggør en reduktion af C0årlig.
2 emissions of around into renewable energy has equated to an annual reduction in C023 million tonnes.
Bymiljø
Global loans
Desuden lægger EIB særlig vægt på miljøproblemerne uden for Unionen. I dette ojemed oprettede den i 1990 Programmet for Miljøteknisk Bistand i Middelhavsområdet, METAP, sammen med Verdensbanken og med finansiel støtte fra dels Europa-Kommissionen, dels De Forenede Nationers Udviklingsprogram.
The Bank is also very alert to environmental problems outside the Union.
Den bistandsordning inden tiltrædelsen, som Banken oprettede i 1998 til fordel for ansø gerlandene, dvs. de ti central- og osteuropæiske lande samt Cypern (og Malta fra år 2000), åbner mulighed for en oget støtte til miljøprojekter eller projekter med en bety delig miljøandel.
The Pre-Accession Facility established in 1998 for the candidate countries of Central and Eastern Europe as well as Cyprus (and Malta as from 2000) allows for increased support for environmental schemes or projects with a significant environmental component.
Renseanlæg i Wuppertal
Wastewater treatment plant in Wuppertal page :
Miljøbeskyttelse og bymiljø i 1999 rig, Portugal og Sverige, nemlig i form af for brændingsanlæg, der producerer varme og el til brug i byområdet.
Incineration of this waste is generally com­bined with heat and power generation to supply urban districts.