natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Antallet af konstaterede ulovlige olieudtømninger fra skibe er fortsat stabilt i Østersøen, men overvåges ikke i Sortehavet
Figure 3(a) Annual number of observed oil slicks per light hour in the Baltic Sea and North Sea and (b) treatment of waste tyres in the EU+3
Antallet af udtjente køretøjer og brugte dæk forventes at stige væsentligt
Number of oil slicks per flighthour% share0.35100
Procentandelene er baseret på ton dæk.Kilder: Helsinki-konventionen (http://www.helcom.fi/); Bonn-aftalen (http://www.bonnagreement.org); ETRA, 2002.
Helsinki Convention (http://www.helcom.i/); Bonn Agreement (ht tp://www.bonnagreement.org);
Er vi blevet bedre til at styre transportefterspørgslen og til at vælge transportformer?
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split?
Godstransportintensiteten (ton-km transporteret pr. økonomisk aktivitetsenhed) i ansøgerlandene er faldende, men er stadig gennemsnitlig fem gange større end i EU
K economic activity) in the ACs is falling, but is still on averag e ive times higher than in the EU
Godstransporten i ansøgerlandene ændrer sig i retning mod vejtransport, men jernbanernes andel er stadig langt større end i EU
L rail is still much larger than in the EU
Personbefordringen er voksende i ansøgerlandene, men dataene er ikke tilstrækkelige til at kvantificere dette
Passenger transport is growing in the ACs, but data are insuficient to quantify this
Personbefordringen ændrer sig i retning mod vej- og lufttransport, men jernbanernes andel i ansøgerlandene ligger stadig langt over EU-gennemsnittet
L rail in ACs is still well above the EU average
Transportmængder, BNP og bilejerskab, 1990–99
Transport volumes, GDP and car ownership, 1990–99
Bileje
Car ownership
Godstransporten omfatter veje, jernbaner og indre vandveje.
Freight transport includes road, rail and inland wat erways.
Dataene for ansøgerlandene henviser til Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien og Slovenien.
Data for ACs refers to Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Ro mania and Slovenia.
Personbefordringen (EU) omfatter biler, busser/rutebiler, jernbaner, sporvogne/metroer, indenrigsluftfart og luftfart inden for og uden for Europa.
Passenger transport (EU) includes car, bus/coach, rail, tram/metro and domestic, intra- and extra-European aviation.
Der er knaphed på data om personbefordring ad vej i ansøgerlandene, og bilejerskab er vist som en indirekte indikator.Kilder: ECE/FN, 2001a; Eurostat, 2002a; Verdensbanken, 2002.
Data on road passenger transport in the ACs are scarce; car ownership is shown as a proxy-indicator.Sources:UNECE, 2001a; Eurostat, 2002a; World Bank, 2002.
Udnyttes transportinfrastrukturen bedst muligt, og bevæger vi os i retning af et mere afbalanceret kombineret transportsystem?
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system?
Motorvejslængderne er næsten fordoblet på 10 år, men vejnettets tæthed i ansøgerlandene er stadig lavere end i EU.
Motorway lengths have almost doubled in 10 years, but AC road density is still lower than in the EU
De begrænsede data om investeringer antyder en prioritering af investeringer i vejnettet
The limited data on investments indicate a prioritisation of roa d i n v e s t m e n t s
Tendenser i transportinfrastrukturens længde i ansøgerlandene og EU, 1990-99
Figure 5Trends in transport infrastructure length in the ACs and EU, 1990–99
Motorveje4 726 (1998)
Motorways 4 726 km in 1998
Jernbaner152 723 km (1999)
51 336 km in 1999
Bevæger vi os i retning mod et mere rimeligt og effektivt prissystem, der sikrer, at eksterne omkostninger internaliseres?
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?
De eksterne transportomkostninger er endnu ikke beregnet for ansøgerlandene
External costs of transport are not yet quantiied for the ACs
Tendenserne i brændstofpriserne tilskynder ikke til anvendelse af mere brændstofeffektive transportformer
Trends in fuel prices are not encouraging the use of more f u e l -
Vægtet gennemsnit af kostpris, moms og punktafgifter på brændstof (EU) og diesel (AC)
Weighted average fuel (EU) and diesel (AC) cost price, Figure 6VAT and excise duties
Fire ansøgerlande
Four accession countries
Note: Diagrammet for EU henviser til det vægtede gennemsnit af prisen på blyfri benzin og diesel på basis af salgstal.
Chart for EU refers to the weighted average price of unleaded pe trol and diesel, based on sales igures.
Da der ikke foreligger salgstal for ansøgerlandene (Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen og Tyrkiet), er det kun tallene for diesel, som er vist.
Turkey), only diesel is shown. Note also the difference in time period between the two charts.
Bemærk også forskellen i tidsperioden mellem de to diagrammer.Kilder: IEA, 2001b; Eurostat, 2002b.
Sources:IEA, 2001b; Eurostat, 2002b.
Hvor hurtigt bliver renere teknologi taget i brug, og hvor effektivt udnyttes køretøjer?
How rapidly are cleaner technologies being introduced and how eficiently are vehicles being used?
Der foreligger ikke data om energieffektivitet for ansøgerlandene; i EU kan der iagttages en vis forbedring for alle transportformer bortset fra jernbaner
No data on energy eficiency are available for ACs; in the EU all modes except rail show some improvement
Der foreligger ikke data for ansøgerlandene om specifikke emissioner (luftforurenende emissioner pr. transportenhed) for køretøjer; for EU’s vejkøretøjer kan der noteres en væsentlig forbedring
No data are available for ACs on speciic emissions (air po llutant emissions per transport unit) of vehicles; EU road vehicles sho w signiicant improvement
Bilparken i ansøgerlandene er gennemsnitlig fire til fem år ældre end EU-bilparken
The AC vehicle leet is on average four to ive years older than the EU leet
Ibrugtagningen af køretøjs- og brændstofforskrifter er ved at blive forbedret, men andelen af biler med katalysatorer er stadig lav i ansøgerlandene
Figure 7Percentage of petrol cars itted with catalytic converters in ACs (1996) and the EU (1996 and 1999)
Ansøgerlande
S l o v a k R e p u b l i c
Ungarn Tjekkiske Rep. AC5 Polen Rumænien (0.2)
R o m a n i a ( 0 . 2 ) 0 2 0
Anvendes miljøstyrings- og overvågningsværktøjerne effektivt til støtte for udarbejdelsen af en politik på området?
Are environmental management and monitoring tools being used effectively to support policy-making?
Der mangler integrerede transport- og miljøstrategier i ansøgerlandene
Integrated transport and environment strategies are lacking in ACs
Der er ved at fremkomme et institutionaliseret samarbejde om transport og miljø i ansøgerlandene, men det er sjældent formaliseret
Institutional cooperation on transport and environment is emerging in ACs but is seldom formalised
Ansøgerlandene overvåger ikke integrationen af miljøet i deres transportpolitikker
ACs are not monitoring the environmental integration in their transport policies
Nogle få ansøgerlande stiller retlige krav til strategisk miljøvurdering, men anvendelsen inden for transportsektoren er begrænset til pilotprojektbaserede initiativer
A few ACs have legal requirements for strategic environmental assessment, but application in the transport sector is limited to pilot initiatives
Oversigt over forvaltningsmæssige integrationsværktøjer i AC
Overview of management integration tools in the ACs
Tyrkiet
T u r k e y
Noter: % Vedtaget, findes eller indført.UU Under udvikling.* Der er kun nedsat provisoriske arbejdsgrupper.Kilder: EEA, 2001b; REC, 2001.
Notes: ü A d o p t e d , present, or in place.UD Under development.* Only temporary working groups established.Sources:EEA, 2001b; REC, 2001.
Transport- og miljørelaterede politikdokumenter De vigtigste politikdokumenter fra Europa-Kommissionen, som vedrører TERM, er:
Transport and environment related policy d o c u m e n t s T h e three main policy documents from the European Commission related to TERM are the:
Strategien for bæredygtig udvikling (SDS)2. Det sjette miljøhandlingsprogram (6EAP)3.
Sustainable Development Strategy (SDS)2.
Hvidbogen om den fælles transportpolitik (CTP)
White Paper on the Common Transport Policy (CTP)
’Ansøgerlandene bør’ ifølge denne strategi ’inddrages aktivt i gennemførelsen af denne strategi’ [for bæredygtig udvikling]. ’Sikring af bæredygtig transport’ er en af strategiens prioriteringer.
According to this strategy, the ACs ‘should be actively involved in implementing the [sustainable development] strategy’.
I konklusionerne fra topmødet, hvor denne strategi blev vedtaget, understreges det, at man for at opnå et bæredygtigt transportsystem skulle gøre noget ved de voksende trafikmængder. kmængder.
‘Ensuring sustainable transport’ is one of the strategy’s priorities. The conclusions of the summit adopting this strategy stress that a sustainable transport system should tackle rising volumes of trafic.
Det sjette miljøhandlingsprograms nøgleaktioner er:•fuldstændig gennemførelse af gældende fællesskabsret på miljøområdet,•vedtagelse af politikker og fremgangsmåder, der bidrager til opnåelse af en bæredygtig udvikling, f.eks. ved at fremme strategisk miljøvurdering og integrere miljømålsætninger og -politikker i andre forvaltningsgrene,•støtte til udvikling af alternativer til veje, f.eks. i den måde, hvorpå Fællesskabet yder finansiel støtte,•nøje planlægning af vejtransporten, så nybyggeri ikke skader provins- og storbyer, natur eller dyreliv.
6EAPThe sixth environmental action programme’s key actions are:• the full implementation of the environment acquis;• the adoption of policies and approaches that permitsustainable development, e.g. by promoting strategic environmental assessment (SEA) and mainstreaming environmental objectives and policies into other departments;• to support alternatives to road, e.g. by the way in which the Community gives inancial support; • to carefully plan road transport so that new developments are not damaging to towns, cities, nature or wildlife.
Prioriteringerne i hvidbogen er:•fuldstændig gennemførelse af gældende fællesskabsret på transportområdet,•sammenkobling af ansøgerlandenes infrastruktur med EU’s infrastruktur og yderligere udbygning af infrastrukturen i ansøgerlandene,•fuld udnyttelse af det jernbanenet og den knowhow, som allerede findes og er veludviklet, for at opnå en mere afbalanceret fordeling på transportformer i et udvidet Europa.
The White Paper’s priorities are:• the full implementation of the transport acquis;• to connect the infrastructure of the ACs to that of the EU and further develop infrastructure within the ACs;• to take full advantage of the available well-developed railway network and know-how to rebalance the modal split in an enlarged Europe.
På http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html findes der uddybende oplysninger om udvidelsesprocessens mål og hidtidige resultater.
Comprehensive information on the aims and status of the enlargement process can be found on: http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer2002 — 20pp. — 14.8 x 21 cm ISBN 92-9167-527-X
Luxembourg: Ofice for Oficial Publications of the E u r o p e a n C o m m u n i t i e s 2 0 0 1 – 20pp. – 14.8 x 21 c m I S B N 92-9167-424-9
En opdatering fra Det Europæiske Miljøagentur af udvalgte problemstillinger
A European Environment Agency update on selected issues
Juridisk meddelelse Indholdet af denne publikation afspejler ikke nødvendigvis Europa-Kommissionens eller andre EU-institutioners officielle holdning.
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Hverken Det Europæiske Miljøagentur eller enkeltpersoner eller selskaber, der optræder på agenturets vegne, kan gøres ansvarlige for den anvendelse, som måtte blive gjort af informationerne i dette dokument.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Alle rettigheder forbeholdt Gengivelse af denne publikation eller dele deraf er ikke tilladt uden skriftligt samtykke fra indehaveren af ophavsretten.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder.
Dette forbud gælder alle former for elektronisk eller mekanisk gengivelse, herunder fotokopiering, båndindspilning, kopiering til datalagre mv.
For rights of translation or reproduction please contact EEA project manager Ove Caspersen (address information below).
Yderligere oplysninger om Den Europæiske Union er tilgængelige på internettet. Der er adgang via Europa-serveren (http://europa.eu.int).
Information about the European Union is available on the Internet.
Det Europæiske Miljøagentur Kongens Nytorv 6DK-1050 København K Danmark Tlf.: (45) 33 36 71 00Faxnr.: (45) 33 36 71 99Oplysninger: http://www.eea.eu.int/enquirieshttp://www.eea.eu.int
European Environment Agency Kongens Nytorv 6 DK-1050 Copenhagen K Denmark Tel. (45) 33 36 71 00 Fax (45) 33 36 71 99 E-mail: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
Vandforurening: Håndtering af nitratproblemet.......................................... 10
Water pollution: Managing nitrate ............................................................ 10
Natur: Maksimering af værdien af beskyttede naturområder........................ 12
Nature: Maximising the value of protected areas........................................ 12
Bæredygtig energi: Lang vej endnu ......................................................... 16
Sustainable energy: A long way to go ....................................................... 16
Transport: Behov for fastsættelse af de samlede omkostninger .................... 18
Transport: Full-cost pricing needed .......................................................... 18
Luftforurening: Skader sundheden i byerne............................................... 20
Air pollution: Damaging health in cities ..................................................... 20
Klimaændringer: Bedre bevis på virkninger............................................... 22
Climate change: Growing evidence of impacts ........................................... 22
Yderligere læsning ................................................................................. 28
Further reading ..................................................................................... 28
Direkte materialeforbrug ...........................................................................7
Direct material consumption ......................................................................7
Udgifter til udvikling af landdistrikter ...........................................................9
Rural development spending ......................................................................9
Fuglebestande .........................................................................................9
Bird populations .......................................................................................9
Økologisk landbrugsareal ...........................................................................9
Organic farming area ................................................................................9
Agerjord i afstrømningsområder ...............................................................11
Arable land in upstream catchments ..........................................................11
Gennemførelse af habitatdirektivet ...........................................................13
Implementation of the habitats directive ....................................................13
Zooplanktontæthed .................................................................................13
Zooplankton abundance ..........................................................................13
Behandling af emballageaffald ..................................................................15
Proportion of packaging waste recycled .....................................................15
Forventede fremskridt i opfyldelsen af Kyotoprotokollens mål ......................17
Projected progress towards Kyoto Protocol targets ......................................17
Samlet energiforbrug efter brændstoftype ..................................................17
Total energy consumption by fuel type ......................................................17
Vedvarende energikilder som andel af elektricitetsforbruget .........................17
Renewable energy sources as a share of electricity consumption ...................17
Udslip af luftforurenende stoffer fra transport .............................................19
Transport emissions of air pollutants .........................................................19
Udviklingen med hensyn til afstandsrelaterede gebyrer for køretøjer med tungt gods på motorveje ..................................................................19
Progress with distance-related charges for heavy goods vehicles on highways 19
Eksponering af bybefolkning for forureningsniveauer over EU-grænseværdier ..................................................................................21
Urban population exposure to pollution levels above EU limit values ..............21
Gennemsnitsændring i europæiske gletschere ............................................23
Average change in European glaciers ........................................................23
Ændringer i længden af dyrkningssæsonen ................................................23
Observed changes in growing season length ...............................................23
EEA-miljøsignaler er rapporter, der udgives en gang om året, og som dækker en lang række emner. De er typisk bygget op som indikatorbaserede vurderinger (20–30 sider) og er formuleret i et sprog, der henvender sig til det brede publikum.
EEA Signals are annual reports covering a broad range of topics.
De centrale budskaber i de' e års rapport er større fokus på håndteringen af miljøpåvirkningerne fra landbrug, transport og energi.
The key messages in this year's report highlight the need to make further progress in managing the environmental impacts of agriculture, transport and energy.
Lignende instrumenter kan også bruges til at håndtere miljøbelastende tendenser inden for affaldsproduktionen.
Similar instruments can also help deal with unsustainable trends in waste generation.
De afledte fordele for miljøet og folkesundheden vil være mange og gå på tværs af områder som klimaændring, lu* forurening, biodiversitet og vandkvalitet.
The spin-off benefits for the environment and human health will be multi-dimensional across issues such as climate change, air pollution, biodiversity and water quality.
De store miljøbegivenheder i Europa i 2003 var vejr- og klimarelaterede.
The major events in Europe's environment during 2003 were weather- and climaterelated.
Den usædvanlig varme sommer resulterede i mange dødsfald (omkring 35 000 primært i Sydeuropa).
The hot summer claimed possibly as many as 35 000 lives, mainly in southern Europe.
Ozonforureningen var specielt høj, og vandstanden i Donau, Rhinen og andre store floder var meget lav i skarp modsætning til de omfa' ende oversvømmelser sommeren forinden.
Ozone pollution levels were especially high, while unusually low water flows were recorded in the Danube, Rhine and other major rivers, in sharp contrast with the heavy flooding the summer before.
Skovbrande i sommeren 2003 kostede ligeledes mange dødsofre med et økonomisk tab på 925 mio. euro alene for Portugal.
The summer 2003 forest fires claimed lives and cost some EUR 925 million in Portugal alone.
Det anslås, at ca. tre 5 erdedele af de økonomiske tab i Europa som følge af katastrofer er vejr- og klimarelaterede begivenheder.
It is estimated that in Europe around three quarters of economic losses caused by catastrophic events result from weather- and climate-related events.
Et meget konservativt skøn over de årlige omkostninger herfor er ca. 10 mia. euro, og de' e tal er stigende.
A very conservative estimate of the annual average bill is about EUR 10 billion and rising.
Disse tal antyder, at forvaltning af Europas naturressourcer i stigende grad er vigtig for at sikre levedygtigheden af Europas økonomiske- og sociale kapital.
These figures suggest that managing Europe's natural resources is increasingly important for ensuring the viability of Europe's economic and social capital.
De indsamlede miljødata i Europa er generelt blevet bedre, men de er dog utilstrækkelige til at alle typer af miljøændringer kan beskrives.
In general, environmental data are improving but they remain inadequate to meet the task of monitoring changes.
For eksempel bør vandkvalitetsdata indsamles, så de er repræsentative for afstrømningsområder, og måling af lu* kvalitetsdata for små partikler (PM
For example, water quality data need to become more statistically representative at catchment level, while air quality monitoring for small particles (PM
) bør styrkes i byområder. Data
) needs strengthening in urban areas.
De data, der anvendes som mål for ændringer i klimaet og dets indvirkning på os, omfa' er primært temperaturændringer, ændringer i gletschernes udstrækning samt varigheden af vækstsæsonen, er videnskabeligt indsamlet over en længere periode og anses for gode.
Climate change impacts data, as presented here on temperature, glaciers and flowering season length, are robust and scientifically collected over long time scales.
Ikke desto mindre er det nødvendigt at forbedre aktualiteten af alle data.
The timeliness of all data needs to be improved.
Det Europæiske Miljøagentur arbejder på at forbedre datagrundlaget ved at sikre, at den geografiske og tidsmæssige dækning er i orden, og at data er nøjagtige.
The European Environment Agency is working to improve data by ensuring there is complete coverage over time for all member countries and that data delivered are as accurate as possible.
Der arbejdes også fortsat på at forbedre de enkelte indikatorer herunder specielt det sæt af nøgleindikatorer, som agenturet har udviklet (www.eea.eu.int/coreset).
Work continues to improve indicator methodologies, focusing primarily on the EEA core set of indicators (www.eea.eu.int/coreset).
Disse indikatorer gennemgås regelmæssigt og udvides gradvist til at omfa' e problemstillinger, som ikke i tilstrækkelig grad behandles for øjeblikket, såsom ressourceforbrug, sundhed og kemikalier.
The set will be reviewed regularly and gradually expanded to cover issues not well addressed at present, such as resource use, health and chemicals.
Ud over at opfylde borgernes og politikernes behov i Europa på den mest effektive måde fortsæ' er agenturet med at udforme mere integrerede indikatorer, der kombinerer både de miljømæssige, økonomiske, sociale og geografiske aspekter.
In addition, to meet the needs of citizens and policy-makers across Europe most effectively, the EEA will continue to develop more integrated indicators that combine the environmental, economic and social dimensions as well as the territorial dimension.
Europas miljø skal ses i sammenhæng med de sociale og økonomiske dagsordener.
Europe's environment should be considered in the context of socio-economic agendas, such as the Lisbon process and sustainable development, that also have a strong global dimension.
Herunder Lissabon-processen der blev et nybrud i EU's udvikling.
In March 2000 the Lisbon European Council set a new strategic goal (1) for Europe.
Her formulerede EU's stats- og regeringschefer i marts 2000 et nyt og vigtigt strategisk mål for Europa: At EU inden for det næste tiår bliver den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden.
This was subsequently complemented in Gothenburg in June 2001 with a strategy for sustainable development, the addition of the environmental dimension to the Lisbon objectives and the
En økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med fl ere og bedre jobs og større social samhørighed (1).
establishment of a new approach to policy making (