natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er dog større sandsynlighed for, at arbejdere, der ønsker at have fri om dagen, arbejder i skift.
However it seems likely that those workers who are keen to have leisure during day time hours are the more likely to work shifts.
På arbejdspladsen er det muligt, at mindre tilsyn med arbejdet og færre ulykkestilfælde (forårsaget af natarbejdets langsommere tempo på skifteholdsarbejdets niveau i øjeblikket) eventuelt betragtes som yderligere fordele for det enkel te menneske.
At the place of work, it might be that less supervision of work and a lower accident rate, (caused by the less rapid pace of night work at current levels of shiftworking) could be regarded as further benefits to the individual.
I denne rapport fokuserer vi på skifteholdsarbejdets fordele for det enkelte menneske i form af skiftbonusser og omfanget, i hvilket de repræsenterer en erstatning for de af de usociale arbejdstider forårsagede ulemper (se afsnit 4).
(see Section 4).
Der er imidlertid også en kort beskri velse af faciliteterne, der står til rådighed for skifteholdsarbejderne på deres arbejdsplads (se afsnit 3).
There is however a brief discussion also of the facilities provided to shiftworkers at their place of work (see Section
1.3» Omkostninger og fordele for virksomheden
1.3 Costs and benefits to the firm
For nogle virksomheder kan fordelene ved skifteholdsarbejde betragtes som absolutte i den forstand, at kontinuerligt arbejde er en teknologisk nødvendighed.
For some firms the benefits from shiftworking could be regarded as absolute, in the sense that continuous working is a tech nological necessity.
For andre er fordelen hovedsageligt de hermed for bundne kapitalbesparelser.
For others the benefit derives principally from the capital savings implied.
Det vil sige, at den gennem skifteholdsar bejde mulige, mere intensive kapitaludnyttelse kræver færre materielaktiver til fremstillingen af en given produktion.
That is to say that the more intensive capital utilisation permitted by shiftworking necessitates a smaller capital stock to produce a given output.
Kapitalbesparelser ne er større i takt med større teknologisk forældelseshastighed, for så vidt som dette påvirker en given kapitalenheds forventede levetid.
The capital savings are greater the more rapid the rate of technical obsolescence insofar as this affects the life expectancy of a given unit of capital.
Imod disse kapitalbesparelser skal virksomheden veje den forøgede omkostning pr. anvendte arbejdskraftenhed ved anvendelsen af skifte hold, der opstår på grund af de skiftbonusser, der skal udbetales.
Against these capital savings, the firm has to weigh the increased cost per unit of labour employed when using shifts that arise out of the shift premia that have to be paid.
En hver omkostningsberegning af forskellige arbejdsmønstre, der skal dække en given arbejdsdaglangde, må omfatte alle arbejdsomkostningselementer. Disse inkluderer grundløn, folkeforsikringsbidrag,
In any costing of different work patterns to cover a given length of working day, all the elements of labour costs have to be incorporated.
virkningen af en garanteret arbejdsuge og alle bonusser for overarbejde, der skal udbetales tillige med de relevante skiftbonusser. Andre variable omkostninger, så som til brandstof og råmaterialer, bør inkluderes i beregningen, selv om mange af disse gennemsnitligt kan forventes at være upåvirket af det anvendte arbejdsmønster.
Insurance contributions, the effect of a guaranteed work week, and any overtime premia that have to be paid as well as the appropriate shift premia.
Hvis produktionen pr. beskæftiget arbejder varierer fra det ene skiftsystem til det andet som følge af forskelle i produktivitet eller forsømmelser, vil dette også påvirke enhedsomkostningerne.
If output per man employed varies between shift systems as a result of differences in productivity or absenteeism this will also affect unit costs.
Forskelle i gennemtrak påvirker og så enhedsomkostningerne som følge af deres virkning på produktiviteten samt omkostningerne til rekruttering og uddannelse.
Differences in labour turnover will also affect unit cost as a result of their effect on productivity as well as the costs of recruitment and training.
Data vedr. grundløn, overarbejde- og skiftbonusser samt folkeforsikringsbidrag anvendes til beregningen af de med de for skellige arbejdsdaglængder associerede arbejdsomkostninger og således også de forskellige mulige skiftsystemer.
Data on basic pay, overtime and shift premia, and National Insurance contributions are used to calculate the labour costs associated with
Data vedr. materielaktiver nes bogførte værdi anvendes til en vurdering af kapitalbesparelserne associeret med forskellige mulige skiftsystemer.
different lengths of working day and thus different possible shift systems. Data on the book value of the capital stock is used to estimate the capital savings associated with different possible shift systems.
Hvad forskelle i gen nemtræk og forsømmelser angår, har vi for nylig modtaget data fra vor opfølgende undersøgelse, som til sin tid eventuelt vil kunne tilvejebringe nyttige informationer.
As far as differences in turnover and absenteeism are concerned we have recently received data from our follow up survey which may eventually provide some useful information.
For så vidt som de enkelte mennesker vælger at arbejde i skift i ste det for at have normalt dagarbejde, fordi de - alt taget i betragtning -foretrækker det, repræsenterer dette en fordel for samfundet.
Insofar as individuals choose to work shifts rather than normal day working, because on balance they prefer to, then this represents a benefit to society.
For så vidt som virksomheder vælger at anvende skift, fordi det repræsenterer en mere effektiv fordeling af ressourcerne, repræsenterer dette på lig nende måde en fordel for samfundet.
Similarly insofar as firms choose to work shifts because they represent a more efficient allocation of resources, then this also represents a benefit to society.
En mere effektiv fordeling af res sourcerne medfører en højere produktion pr. tilført enhed og resulterer således i en forøgelse af det almindelige velfærd og større konkurrence dygtighed i forhold til udenlandske producenter. For så vidt som markedsmekanismen tager skifteholdsarbejdets private ommostninger og for dele i betragtning, er der med andre ord intet, der taler for intervention.
A more efficient allocation of resources implies a higher output per unit of input and thus leads to an increase in general welfare, and a greater competitiveness with foreign producers.
opstår omkostninger eller fordele for samfundet, som markedet ikke har taget med i beregningen, at der eventuelt er grund til at intervenere.
It is only where "externalities" exist and costs or benefits are incurred by society which are not accounted for by the market that such a case for intervention may exist.
Et muligt eksempel herpå er, at skifteholdsarbejde eventuelt medfører en byrde for sundhedsvæsenet, hvis tilvejebringelse ikke er underkastet kræfterne på markedet.
One possible example of this is that shiftwork may impose a burden on the health service, the provision of which is not subject to market forces.
Dersom skifteholdsarbejde har en alvorlig skade lig virkning på arbejdernes helbred og pålægger sundhedsvæsenet en betydelig byrde, er skifteholdsarbejdets sociale nettofordele for samfundet ringere end de private nettofordele.
If shiftworking has a seriously detrimental effect on the health of workers and imposes a severe burden on the health service then the net social benefit to society of shiftworking is less than the net private benefits.
Der findes i øjeblikket ingen data, der giver mulighed for en omkost ningsberegning af sådanne "ydre ting".
At present, data do not exist to enable a costing of such externali ties.
Walker (1978) peger på, at bevis materialet for skifteholdsarbejdets virkning på helbredet går ud på, at maveforstyrrelser og nervøse lidelser eventuelt forværres gennem natarbejde, men der kræves mange flere oplysninger, før man kan udføre den ene eller anden form for omkostningsberegning.
Walker (1978) points out that the evidence regarding the effect
Det bør dog ikke glemmes, at for så vidt som skifteholdsarbejdere tjener mere end normale dagarbejdere, bidrager de i højere grad til sundhedsvæsenet gennem højere folkeforsikringsbidrag.
However, bear in mind that insofar as shiftworkers earn more income than normal day workers, they make a greater contribution to the health service through higher
Bortset fra spørgsmålet om "ydre ting", er det det vigtigste spørgsmål m.h.t. niveauet for sociale omkostninger og fordele, om der på markedet tages hensyn til omkostningerne og fordelene for det enkelte menneske og for virksomheden.
Apart from the question of externalities, the major question concerning the level of social costs and benefits is whether the costs and benefits to the individual and the firm are taken into account in the market.
I denne rapports afsnit 4 og 6 fremlægges bevis materiale, der antyder, at de enkelte mennesker modtager varierende erstatninger for skifteholdsarbejde alt efter de forårsagede ulempers omfang, og virksomhederne vælger at anvende skifteholdsarbejde, fordi det repræsenterer en mere effektiv fordeling af ressourcerne.
In Sections 4 and 6 of this report, evidence is presented which suggests that individuals receive varying degrees of compensation for shiftwork depending on the extent of the inconvenience caused, and firms choose to use shiftwork because it represents a more efficient allocation of resources.
I dette afsnit beskriver vi kort bevismaterialet ud fra data, der er of fentliggjort af arbejdsministeriet (Department og Employment) i Time Rates of Wages and Hours of Work (timelønsatser og arbejdstid) vedr. skiftbonusser.
In this section we briefly consider evidence from data published by the Department of Employment in Time Rates of Wages and Hours of Work, about shift premia.
Disse data har relation til nationalt forhandlede lønsatser.
This data relates to nationally negotiated rates of pay.
Vi har beregnet skiftbonusserne, hvor disse angives absolut, som en procentdel af grundlønnen for den lavest betalte beskæftigelse ifølge overenskomsten.
We have calculated the shift premia where it is given in absolute terms as a percentage of the basic pay of the lowest paid occupation in the agreement.
For yderligere enkeltheder vedr. skiftbonusberegningen og især betalte spisepausers virkning, se afsnit 6.2.
For more details about calculating shift premia and particularly the effect of paid meal breaks, see Section
Afsnit 2.2. indeholder en oversigt over bonustendenserne for de vigtigste skiftsystemer, der dækkes af na tionale overenskomster under anvendelse af dataene for 1954, 1964 og 1977, Data for de samme år anvendes i hhv, afsnit 2,3·, 2.4. og 2.5. til belysning af skiftebonustendenserne for hhv. dobbelte dagskift, treskift og varige natskift,
In Section 2.2 an overview of trends in premia for the main shift systems covered by national agreements is established using data for
2.2, Skiftbonustendenser - en oversigt
2.2 Trends in shift premia - an overview
Tabel (i) angiver skiftbonussernes gennemsnitlige størrelse for alle fabrikationsindustrigrene for hver enkelt af hovedsystemtyperne for 1954, 1964 og 1977.
Table (1) indicates-the average size of shift premia across all manufacturing industries, for each of the main types of system for
Det første, der måske kan siges om disse data er, at de understøtter på standen om, at skiftsystemerne med flere timer uden for normal arbejds tid tiltrækker højere tillæg: d.v.s. varigt natarbejde modtager det høje ste vederlag, efterfulgt af tre-skiftet og herefter dobbelte dagskift.
The first thing that might be said about this data is that it supports the argument that those shift systems with more hours outside normal hours attract higher mark-ups: i.e., permanent night receives the highest remuneration, followed by threeshift and then double-day.
For en mere udførlig beskrivelse heraf og en analyse af virkningen af tidspunkt-i-døgnet på lønningerne, se denne rapports afsnit 4.
For a more detailed discussion of this and an analysis of the effect of the time of day on wages, see Section 4 of the report.
Hvad tendenserne angår, er det for det andet helt klart, at skiftbonus serne på hvert af systemerne udviser en langsom stigning.
Second, as far as trends are concerned it is very evident that shift premia on each of the systems show a secular increase.
I procenter er bonusserne for dobbelte dagskift og treskift imidlertid steget mere end bonusserne for varige natskift.
In per centage terms however, the premia for double-day and threeshift have gone up more than those for permanent nights.
En mulig forklaring herpå er måske, at den voksende efterspørgsel efter dobbelte dagskift og tre skift i relation til varigt natarbejde har bevirket et opadgående pres på deres bonussers relative størrelse, eller at arbejdstiden i forbindelse med dobbelte dagskift og treskift - men ikke m.h.t. varige nat skift - værdsættes i stadig højere grad af arbejderne.
Possible explanations for this might be that the growth in the demand for double-days and three-shifts relative to permanent nights has caused an upward pressure on the relative size of their premia, or that the hours of work that exist within double-days and three-shifts, but not in permanent nights, have become increasingly valued by workers.
Dette kræver yderligere undersøgelse.
This requires more i nvest i gat ion.
Som det fremgår af tabel (1) steg skiftbonusserne på begge skift i de dobbelte dagskiftsystemer gennemsnitligt med ca. 65% mellem 1954 og 1977. Disse gennemsnit skjuler imidlertid interessante egenskaber m.h.t. skiftbonussernes spredning over de nationale overenskomster.
As can be seen from Table (1) shift premia on both shifts of double-day shift systems increased on average by about 65 per cent between 1954 and 1977· These averages however mask interesting character istics of the dispersion of shift premia across national agreements.
Fordelingen af bonusserne for dobbelte dagskift for 1954, 1964 og 1977 vises i diagram (1) og (2).
The distribution of double-day shift premia for 1954, 1964 and 1977 are illustrated in Diagrams (1) and (2).
196 > og 1977 (Dobb.lt dagskift - tidligt)
5-IO per cent; in 1964, 5"10 per cent was still the clear modal range.
­"­­'SKIFTBONÏÏSSER
A similar pattern emerges for threeshift systems.
■SKIFTBONUSSER
., j---.:- i
196^ og 1977
SHIFT PREMIA
"RãikkevicídeT : : iv;·* ­ 2X 'til"33 ."03%
Continuous rotating three shift
Et lignende mønster fremkommer for tre-skiftsystemer.
IFF (1978) establishments have canteen facilities less than two thirds make them available to all shiftworkers.
Som det vil ses af diagram (3)» (4) og (5), er spredningen af bonusserne på hvert af de relevante skift blevet mere jævn i tidens løb for alle overenskomsters vedkommende samtidigt med, at de har haft en tendens til at blive høje re.
Depending upon the extent to which canteen facilities are self-financing this may represent a cost saving to shiftworking establishments.
Gennemsnitligt lader de til at være steget ca. 60%,'skønt bonusser ne for natarbejde i systemet er steget mindre end dette.
Where facilities are not provided or are inferior to day work then it can certainly be regarded as a dis advantage to those shiftworkers affected.
Det er imidlertid interessant at notere ud fra diagram (6), at skiftbonussernes formelle værdi for hvert af de tre pågældende år var højere end gennemsnittet for varige natskift. I 1954 var den modale rækkevidde 20-25%, i 1964 var den 25-30% og i 1977 var den blevet 30-35%.
IFF report that night shifts are particularly disadvantaged in this respect, and Table (4) presents the evidence for different sorts of night shift.
-SKIFTBONUSSER r ö=r
3.4 Company transport
-50% ili 1964 :'.;-: TPrxiirens størrelse :~~\Z1 overenskomster ^iteiekkevidde-r- ;—"util· '2i¡ .■?%
IFF report that only 15 per cent of establishments provide any company transport for shiftworkers, though there is no indication of how this compares with transport facilities for all workers.
Faciliteter, der er stillet til rådighed for skifteholdsarbejdere
Table (9): Medicals: Unionised and Non-Unionised Plants
Indledning
Shi ftworkers:
(Dette ekskluderer tusmørkearbejdere).
Giving Initial Med i cal s
1) faktisk arbejdes for sådanne systemer.
Al 1 unioni sed Some unionised
Kilde: IFF (1978)
Food, Drink and Tobacco
Findes og står til rådighed for alle skifteholdsarbejdere
Engineering, Ships and Metal Goods
Kantinefaciliteter findes
Other Manufacturing
Kilde: IFF (1978)
Sources: Ministry of Labour, Department of Employment and IFF Research Ltd.
Hvor der ikke findes faciliteter eller hvor de er dårligere end for dagarbejde, kan det absolut betragtes som en ulempe for skifteholdsarbejderne, der berøres heraf.
where women account for 71 per cent and 46 per cent of all shiftworkers, respectively.
De til rådighed stående spisefaciliteter, når kantinen er lukket, vises i tabel (5) for alle fabriksindustrigrene og særskilt for 'maskinbygning og køretøjer1, idet denne er den eneste industrigren med et tilstrækkeligt stort prøvemateriale til opnåelse af pålidelige resultater.
We return to the question of 'unsocial' hours of the day in Section (5) below.
IFF beretter, at kun 15% af virksomhederne forsyner skifteholdsarbejderne med transportfaciliteter, selvom der ikke foreligger nogen angivelse af, hvorledes dette kan sammenlignes med transportfaciliteterne for alle ar bejdere.
Nevertheless, it is useful in this context to draw a link between Tables (12) and (16).
Natskift på semi-kontinu-erligt roterende tre skift
TOTAL NUMBER OF SHIFTWORKERS AND NUMBER OF WOMEN SHIFTWORKERS BY INDUSTRY IN 1964 AND 1978
Kantine findes og står til rådighed
Women as percentage of total
Alle andre
Vehicles
Kilde: IFF (1978)
Bricks, pottery
Dobbeltdage
Other manufacturing
Kilde: IFF (1978)
Managerial (general management)
Regelmæssige lægeundersøgelser gelser
Professional and related (supporting management)
Virksomheder ialt
Security and protective
Nogle fagforeningstilsluttede
Catering, cleaning, hairdressing and personal
Kilde: IFF (1978)
Making and repairing (excluding metal and elastic)
Selskabelig klub
Locomotive driver
På længere sigt kan arbejderen skifte arbejdsgivere i sin søgen efter det højeste vederlag for sine færdigheder.
Source: NES has contained the highest percentage of male shiftworkers for each year since 1973 (i.e., 38.4 per cent in 1976).
Denne tankerække appellerer normalt til nationaløkonomen: han betragter denne proces som et tegn på, at markedet arbejder i både statisk og dynamisk for stand.
The other most prominent groups have also been manual occupations, such as group XVII (transport, operating, materials moving and storing and related).
Der findes imidlertid andre måder, på hvilke arbejdere kan opnå højere indtægter.
Perhaps more interesting, however, are the more detailed occupational categories.
Beskæftigelser, der kan klassificeres som "snavsede" eller "meget farlige" kan eventuelt falde i denne kategori.
The top ten shiftworking occupations are reported in Table (18).
Hovedtrækket, vi koncentrerer os om her, er imidlertid ikke valget mellem beskæftigelser, men valget af forskellige arbejdsmønstre for en given erhvervsgruppe.
They have been and continue to be dominated by those occupations involved in providing services for which there is a "round the clock" demand.
I denne rapport undersøger vi bevismaterialet
Transport workers, such as bus
26 for, at vederlaget for arbejdere i de samme job kan være forskelligt alt efter det tidspunkt-i-døgnet, på hvilket arbejdeydelsen forbruges, alt efter arbejdsdagens længde og også højst sandsynligt alt efter mange andre af arbejdsmønstrenes særlige egenskaber.
In this paper we examine the evidence that the reward for workers in the same job may differ according to the tine of day at which the labour services are consumed, according to the length of working day and, indeed, very probably many other features of work patterns.
I almindelighed sørger kræfterne i forbindelse med udbud og efterspørgsel for, at mindre an strengende og socialt mere acceptable arbejdsmønstre kan ventes at ha ve krav på et lavere vederlag.
In general, supply and demand forces ensure that less arduous and more socially acceptable work patterns can be expected to command a lower rate of compensation.
Alle arbejdsmønstres dimensioner kan ven tes på den ene eller anden måde at have indflydelse på det antal arbej dere, der er villige til at tilbyde sig, og således også på arbejdskraf tens aktuelle "pris".
All dimensions of work patterns can be expected to influence, one way or another, the numbers of workers willing to supply themselves and thereby the going "price" of labour.
De vigtigste dimensioner for arbejdsdagens længde og tidspunkt-i-døgnet gennemgås forneden, selv om de i øjeblikket mia- dre almindelige fænomener, splittede skift, fleksibel arbejdstid og uregelmæssige arbejdsmønstre, måske også kan være relevante.
The main dimensions of length of working day and time of the day arc considered below, although the currently less common phenomena of split shifts, flexible working hours and irregular work patterns may also be relevant.
Afsnit 4,2. forsøger at tilvejebringe en enkelt, teoretisk ramme, som gør det muligt at sætte de observerede skift- og overarbejdsbonusser i rela tion til indflydelsen af tidspunkt-i-døgnet og daglængde.
Section 4.2 attempts to provide a simple theoretical framework which enables the observed shift and overtime premia to be related to the time- of-day and length-of-day influences.
I afsnit 4.3.
In Section 4.3 evidence is presented from the U.K. sources.
præsenteres bevismaterialet fra engelske kilder.
In this section an attempt is made to divide both overtime and shift premia into their time-of-day and length-of-day components.
I dette afsnif gøres der et forsøg på at opdele både overarbejde- og skiftbonusser i deres komponenter for tidspunkt i døgnet og daglængde.
The results of this exercise clearly indicate that these two dimensions of pay are of considerable importance.
Resultatet heraf angiver klart, at disse to løndimensioner er af stor betydning, umiddelbart fore kommer vurderingerne af tidspunkt-i-døgaet-betalinger noget overraskende, idet de tyder på, at de højeste tillæg er associeret med perioderne tid ligt om morgenen og sent om aftenen og ikke med natperioden.
The estimates of time- of-day payments are, at first sight, somewhat surprising, as they indicate that the highest mark-ups are associated with the early morning and late evening, not with the night period.
Afsnit 4.4.
Section 4.4 presents some conclusions from the analysis.
fremsætter nogle konklusioner ud fra denne analyse.
4.2 framework for the time-of-day and length-of-day
Tidspunkt-i-døgnet
Time-of-day
29 udarbejdet af Winston og McCoy (1974)).
(This is consistent with the mode! of capital utilisation developed by Winston and McCoy (1974) ).
Hvad arbejdsmarkedet angår, vælger flere og flere virksomheder derfor at indstille driften - omend kun for en tid - efterhånden som leneateerne når højere og højere ni veauer.
As far as the labour market is concerned, therefore, more and mere firms chcosc to close down, if only temporarily, as wage rates reach hicher and higher levels.
Markedeefterepørgeelekurven efter arbejdskraft kan repræsenteres af kurve D i diagram (7).
The market der-and curve for labour can be represented bv the curve D in Diagram (7;.
Hvad arbejdstagerne angår, er arbejdeulemperne ikke de samme på alle tidspunkter i døgnet.
As far as employees are concerned, the disutility of work is not identical at all points during the day.
Visse timer i døgnet er for det første mere værdifulde m.h.t. fritidsbeskæftigelser end andre: det er frustrerende at spille golf i mørke; det er umuligt at se en film, når biografen er lukket.
For one thina, certain hours of the day are more valuable for leisure than others: it is a frustratine; business playing golf in the dark; it is not possible to watch a film when the cinema is closed.