natgillin/translations-raw huggingface dataset:
d) Arbejdstagerorganisationernes ret til at have egne eksperter med den nødvendige uddannelse og ret til at være aktivt tilstede, når oven nævnte konfrontationer finder sted og under forhandlinger. I denne henseende må et initiativ til uddannelse af fagforeningseksperter i teknologiske innovationer sættes i gang af CES (Det økonomiske og sociale Råd), og man håber, at dette vil modtage støtte fra EF.
(which cannot be repressed for very long by the threat of un employment), a split such that any form of collaboration is impossible, a hardening of the views adopted by the parties, bring advantages to nobody; among other things, it is now well known that in such situations it is illusory even to think of being able to obtain from technological innovation those same advantages which the person introduc ing it expects; it is therefore necessary that a concrete form is given to the demand expressed by organisations representing the workers, for active participation in the determining of technological choices.
e) Garanti for passende deltagelse fra arbejdstagernes side, inklusive sådanne, der også er indirekte eller periferisk påvirkede af følgerne af innovationer på andre områder.
The conditions which appear necessary for an active role for the workers and for their organisations are as follows: a)
f) Passende kontrol under introduktionsstadiet, som giver mulighed for eventuelle afkontrolleringer under introduktionen, selv på grundlag af de direkte implicerede arbejdstageres meninger.
The introduction of systems for gaining access to information at company level.
På en vis måde er disse forudsætningerne for arbejdstagerorganisationernes effektive og bevidste aktioner på teknologiens område. Det er
These must be of a preven tive nature (taking place in good time so that proposals for change can be made during the application stage, as regards matters relating to working conditions and working
indlysende, at den konkrete form, i hvilken disse foranstaltninger kan indføres og som vil give anledning til forskellige dialoger og forhandlinger, afhænger af systemerne for industrielle relationer og traditionerne i de enkelte lande.
The systematic use of discussions with the represent atives of the workers as to basic choices which determine the innovative process in the various situations, defining, together with the production objectives, adequate social objectives (employment, qualifications, working hours, quality of work, etc.).
Som ovennævnte almene foranstaltninger kan de således antage forskellige former i de forskellige lande.
These may take different forms, from "planning groups" to
Det er imidlertid langs disse linjer, at de europæiske fagforeningsorganisationers fælles indsats er rettet i dag, og EF-institutionerne, regeringerne og arbejdsgiverne kan ikke ignorere dette: een af grundene hertil er, at denne fælles indsats er baseret på velfunderede argumenter, der også bekræftes af nærværende studie.
"action research" or other forms, depending on experience and traditions; in any case they should make it possible to know in detail the characteristics of the project and to propose well-founded alternative solutions.
SEMINAR OM PARTERNES ROLLE VED INDFØRELSE AF NY TEKNOLOGI afholdt i Dublin, den 15. - 16. november 1984 arbejdsgivergruppens evalueringsrapport
IN THE INTRODUCTION OF NEW TECHNOLOGY"
Seminar om parternes rolle ved indførelse af ny teknologi afholdt i Dublin, d. 15. - 16. november 1984 Arbejdsgivergruppens evalueringsrapport
Seminar on the role of the parties concerned in the introduction of new technology
På den anden side er formidling af systematisk indsamlet materiale særdeles ønskeligt, således at de berørte parter kan blive orienteret om de ændringer der finder sted.
On the other hand, the dissemination of systematic observations is very desirable, in order to enlighten those involved in the changes which are taking place.
I en eller to af case-studierne kunne man have beskæftiget sig mindre med tekniske detaljer, men som helhed var case-studierne koncentreret om tekniske ændringers virkning for forholdet mellem arbejdsgivere cg lønmodtagere og beskrev de mange forskellige fremgangsmåder, som anvendes til at ná til enighed og løse konflikter.
One or two studies could have done with less technical detail but on the whole the case studies concentrated on the impact of technological change on relationships between employers and employees and chronicled the many different methods utilised for reaching agreement and resolving conflict.
Analysen af forandringerne i forholdet mellem ledelse og medarbejdere var specielt nyttigt dels derved, at den viste, at hver case var unik, dels ved at man pegede på nogle af de mange faktorer, der påvirker udviklingen i forholdet mellem parterne i bestemte situationer.
The analyses of the changes in relations between management and workers were particularly useful in demonstrating that each case was unique and pointing to some of the many factors which influence the evolution of relations between both sides in particular work situations.
Hvis der havde været tid til det, kunne man have beskæftiget sig mere med, hvilken betydning ændringerne havde for ledelsens arbejdsvilkår cg hold ning til den øvrige arbejdsstyrke.
The effects of the changes on the working conditions of management and, on managements' attitudes to the rest of the workforce might have been given more attention if time had permitted.
Ved gennemgangen af virkningerne af indførelse af ny teknologi for for bedring af arbejdsforholdene gennem øget deltagelse fra arbejderside fremhævede man en række vigtige punkter, bl.a. de forskellige virkninger for dem, der arbejdede med den ny teknologi og dem der fortsat arbejdede med traditionel teknik. Studierne understreger, at tryghed i ansættelsen
The examination of the effects of the introduction of new technology on the improvement of working conditions by increased worker participation brought a number of significant points to the fore, including the different effects on those operating the new technology and those left to operate conventional technology.
-2- i en tid med stor arbejdsløshed er et af de områder, der giver anledning til størst bekymring blandt lønmodtagerne og betydningen heraf for medindflydelse ved at beskrive, hvorledes denne bekymring kommer til udtryk på forskellige måder i forskellige sammenhænge.
The studies served to underline the central concern of employees with job security in a time of high unemployment, and the major effect of this concern on participation, by describing the different ways this concern expressed itself in different work contexts.
Case-studiet var en glimrende metode at anvende inden for dette område, da man herigennem var i stand til at fastholde de forskellige erfaringer fra forskellige lande, forskellige brancher, medarbejdere med forskellige fag lige kvalifikationer, virksomheder, der befandt sig i forskellige situa tioner økonomisk set og de forskellige udgangspunkter for at introducere ny teknologi, omfattende og mindre ændringer o.s.v..
The case study method was an excellent tool to use in this area of study as it served to capture the diversity of experience between different countries, between different sectors, between workers of different skill levels, between companies in different economic positions with different reasons for introducing new technology, between global and incremental change and so on.
Denne form for undersøgelser kan være nyttig i forbindelse med at modvirke tendensen i retning af forhastede og misvisende generaliseringer om de nye former for samspil, der foregår mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, et forhold der fortsat er under udvikling med henblik på at omstille sig til den ny teknologi.
This type of study can provide a tiseful corrective to the tendency towards over-hasty and misleading generalisation on new processes of interaction between employers and employees, which are still evolving as a means of adapting to new technology.
Man skal navnlig huske på, at case-studierne er individuelle eksempler cg ikke en repræsentativ stikprøve.
In particular it should be remembered that the case studies are individual examples, not a representative sample.
Den gør det muligt at tage hensyn til de forhold, der er helt specielle for det enkelte land, branche cg arbejdsplads.
This approach allows account to be taken of the circumstances unique to the country, the sector and the workplace.
De enkelte lande bør gøre sig klart, at denne metode er den mest fremherskende og i overensstemmelse med det pågældende lands praksis opmuntre dem til at prøve hensigtsmæssige nye fremgangsmåder.
Individual states should recognise the prevalence of this approach, and in line with national practice encourage worthwhile innovative departures.
Ved udformningen af disse retningslinjer skulle man tage hensyn til den sondring, der i nogle af case-studierne drages mellem formel deltagelse og den faktiske virkning for resultatet.
The three requirements for workers to have real effect as identified in the Danish report, namely early involvement, the existence of alternatives and the ability of workers to influence decisions, could assist in the development of guidelines.
De tre forudsætninger for at medarbejderne får noget reelt at sige er ifølge den danske rapport, inddragelse på et tidligt tidspunkt, alternative muligheder og medarbejdernes evne til at påvirke beslutninger.
The difficulties for managements in some cases in identifying in advance the effects on the workforce would need to be borne in mind also.
Disse punkter vil kunne være en hjælp i forbindelse med udformningen af retningslinjerne.
The genuine fears of employees over job security pervade the case studies.
I nogle tilfælde kan man måske undgå personalenedskæringer og i andre begrænse virkningerne gennem medindflydelse.
In some cases job shedding may be avoided and in others the effects mitigated by participation.
På et senere tidspunkt kunne man følge case-studierne op med henblik på at finde ud af, hvorledes forholdet mellem parterne udvikler sig som tiden går, og hvorledes personalets indflydelse ændres som følge af den ny teknologi.
At a future date a follow-up could be done to the present case studies to examine how employer/employee relations evolve over time and how the influenci of workers change as a result of the new technology.
NY TEKNOLOGI, TEKNOLOGIAFTALER OG MEDARBEJDERINDFLYDELSE
NEW TECHNOLOGY, TECHNOLOGY AGREEMENTS AND EMPLOYEE PARTICIPATION
FIRE CASE-STUDIER OM PARTERNES ROLLE VED INDFØRELSEN AF NY TEKNOLOGI
Four case-studies on the role of the parties concerned in the introduction of new technology
Niels-Jørgen Holm & Christian Clausen Arbejdspsykologi, Teknologisk Institut, Tåstrup, 1983 Page 30
Page 30
Denne rapport beskriver udviklingen på teknologiaftaleområdet med hovedvægt på anvendelse af teknologiaftaler i virksomhederne.
This report describes developments in the field of technology agreements, the main emphasis being on the implementation of technology agreements at the workplace.
Undersøgelsen omfatter to cases fra elektronikindustrien og to pengeinstitutter.
The research covers two cases in the electronics industry and two in financial institutions.
De fire cases er ikke nødvendigvis repræsentative for situationen omkring teknologiaftaler gene relt på det danske arbejdsmarked, men vi har valgt at gå i dybden for at afdække nogle mekanismer omkring det at søge indflydelse på valg af teknologi og omkring det at integrere teknologidiskussionen i selve den måde, en ny teknologi indføres i virksomheden på.
The four cases are not necessarily representative of the situation surrounding technology agreements in general on the Danish labour market, but we opted for an in-depth approach in order to reveal some of the mechanisms bearing on attempts to influence the choice of technology and on the integration of the discus sion of technology into actual methods of introducing a new technology at the workplace.
Projektet er gennemført i perioden 1/10-1982 - 1/10-1983, hvor data indsamling har fundet sted.
It was completed in the period 1 October I982 to 1 October I983, during which the information was collected.
Projektansvarlig har været cand. psych. Niels-Jørgen Holm, der sammen med civ.ing.
The person responsible for the project was cand. psych. Niels-J^rgen Holm, who together with civ.ing.
Christian Clausen har gennemført projektet for Teknologisk Institut, Afdeling for Arbejdspsykologi.
Christian Clausen carried out the project for the Department of Industrial Psychology, Teknologisk Institut.
MEDARBEJDERNES INDFLYDELSE PÂ PLANLÆGNINGEN
Introductory remarks Influence exerted by employees on planning Conclusions on the effects of participation
DE ANSATTES HANDLESPILLERUM OVER FOR NY TEKNOLOGI OG UUDNYTTEDE MULIGHEDER FOR INDFLYDELSE
Employees' scope for action regarding new technology, and unexploited opportunities for exerting influence
TEKNOLOGIAFTALERNES BAGGRUND OG INDHOLD
Background to and content of technology agreements
INTEGRERET TEKST OG DATABEHANDLING
Technology and the labour market
DE ANSATTES HANDLESPILLERUM OVER FOR NY TEKNOLOGI OG UUDNYTTEDE MULIGHEDER FOR INDFLYDELSE
Development and spread of technology agreements Selected agreements Summary
Teknologi og arbejdsmarked
Technology and the labour market
Denne følgende korte gennemgang af udviklingen på det danske arbejdsmarked med henblik på forholdet mellem parterne i spørgsmål om teknologisk udvikling er delvis baseret på Reinhard Lund (1983).
The following brief survey of developments on the Danish labour market regarding the relationship between the two sides of industry on the issue of technological development is based in part on Reinhard Lund (I983).
I 1950'erne udvikledes samarbejdet mellem lønmodtagerne og ar bejdsgiverne.
Cooperation between employees and employers developed in the 1950s.
Samarbejdsprocessen foregik på nationalt organisationsplan gennem aftaler om oprettelse af samarbejdsudvalg og indgåelsen af aftaler om bl.a. metode- og tidsstudier fx i jern- og metalindustrien.
The process of cooperation took place at national level, in the form of agreements on the creation of works councils and entry into agreements on, for example, time and motion studies in the iron and steel industry.
I den enkeltes virksomhed gav samarbejdet sig udslag i et forøget antal samarbejdsudvalg og et samarbejde om principperne for indførelsen af akkordlønsystemer i produktionen.
In the individual firm, cooperation was reflected in an increased number of works councils and in cooperation on principles for the introduction of piece-work wage systems into manufacturing industry.
Formålet med samarbejdet var at forøge såvel produktivitet som arbejdstilfredshed.
The purpose of this cooperation was to increase both productivity and job satisfaction.
Udviklingen mod øget samarbejde var baseret på en tiltro til mulighederne for at skabe fuld beskæftigelse og vækst i reallønnen ved hjælp af teknologisk udvikling.
The trend towards increased cooperation was based on confidence in the oppor tunities for creating full employment and growth in real wages with the aid of technological development.
Der blev således stort set ikke stillet noget spørgsmål ved lønmodtagerorganisationernes samarbejdspolitik.
In general, therefore, no questions were asked about the policy adopted by the employees' organizations on co-operation.
Arbejdsmarkedet var (og er) præget af en meget høj overenskomstdækning og en høj organisationsprocent.
The labour market was (and still is) characterized by a very large number of collective agreements and a high percentage of union membership.
De fleste overenskomstspørgsmål blev afgjort gennem centrale forhandlinger mellem arbejdsmarkedets hovedorganisationer, og kun få spørgsmål blev tilbage til de lokale forhandlinger.
Most collective-agreement issues were decided by central negotiations between the two sides of industry, and few questions remained for local negotiation.
Samtidig var (og er) der fredspligt i overenskomsternes løbetid for hovedparten af arbejdsmarkedet, og med det stærkt udbyggede fagretslige system er det danske arbejdsmarked præget af en høj grad af institutionalisering.
At the same time, there was (and still is) an embargo on strikes and lock-outs for the bulk of the labour market during the period of the agreements, and because of the great expansion of labour legislation the Danish labour market is also characterized by a high degree of institutionalization.
I 50'erne og 60'erne var der meget få overenskomststridige strejker, men fra slutningen af 60'erne og i 70'erne har an tallet af såkaldte "vilde" strejker ligget på et højere niveau end de tidligere årtier.
There were very few strikes in contravention of agreements in the 1950s and 1960s, but from the end of the 1960s and during the 1970s the number of the socalled "wild-cat" strikes was at a higher level than in the pre ceding decades.
En del af disse strejker var baseret på lønkrav, men en væsentlig del af forklaringen på udviklingen kan findes i forringede arbejdsbetingelser som følge af forhøjet arbejdstempo, mekanisering og arbejdsdeling.
Some of these strikes were based on wage claims, but to a large extent the explanation for this trend lies in deteriorating work ing conditions resulting from an increased pace of work, mechanization and the division of labour.
Denne strejkebølge var en væsentlig del af baggrunden for en offentlig debat om arbejdsmiljø og nedslidningen af den danske ar-
On the basis of this debate, in 1975 the Folketing (Parliament) passed a Working Environment Act to replace the former factory legislation.
Der har i Danmark været tradition for, at arbejdsmarkedets parter løste problemerne på arbejdsmarkedet gennem forhandling uden indgreb fra statens side.
It has been traditional in Denmark for the two sides of industry to resolve labour problems by negotiation, without intervention from the government.
Det var således en nyskabelse i de industrielle relationer, at de nærmere regler i forlængelse af arbejdsmiljøloven blev udformet efter forhandling mellem de tre parter i Arbejdsmiljørådet *).
It was therefore an innovation in industrial relations when the detailed regulations in amplification of the Working Environment Act were drawn up following negotiations between the three parties in the Working Environment Council*.
På den anden side synes den danske stat at have accepteret den kendsgerning, at de to hovedorganisationer (LO og DA) dominerer regeldannelsen.
On the other hand, the Danish government appears to have accep ted the fact that the two main organizations, LO (Federation of Danish Trade Unions) and DA (Danish Employers' Association), should dominate the application of the regulations.
Lønmodtagerne synes at være i en svag position som følge af den høje arbejdsløshed og som følge af arbejdsgivernes ud talte tilbageholdenhed over for udgiftskrævende regler på ar bejdsmiljøområdet.
The employees appear to be in a weak posi tion as a consequence of high unemployment and the employers' strong reservations regarding regulations involving expenditure in the sphere of the working environment.
Fra fagforeningssiden beklager man således, at Dansk Arbejdsgiverforening har en uforholdsmæssig stor ind flydelse på regeldannelsen.
The trade unions therefore deplore the fact that the Danish Employers' Association wields a disproportionately high influence over the application of regulations.
Efter skiftet fra en socialdemokratisk til en borgerlig koalitionsregering synes den danske stat dog i 1983 at have øvet en større indflydelse på regeldannelsen bl.a. ved at udsætte reglers ikrafttræden eller trække vedtagne regelsæt tilbage.
Following the change from a Social Democratic to a non-Socialist coalition government, however, the Danish government appears to have exercised greater influence in I983 over the application of regulations, for example by postponing their entry into force or by withdrawing a set of regulations already adopted.
Arbejdsmiljølovgivningen blev efterfulgt af lovregler vedrørende de ansattes rettigheder til at blive konsulteret i en partssammensat sikkerhedsorganisation ved ledelsens planlægning af nye eller ændringer i bestående maskiner, materialer m.m., før der træffes beslutning.
The legislation on the working environment was followed by regulations on the right of employees to be consulted, in a joint safety organization, before decisions are taken on management's plans for new machinery or for changes in existing machinery, materials, etc.
Det synes dog at være meget udbredt, at de ansattes sikkerhedsrepræsentant hovedsagelig tager sig af de daglige sikkerhedsproblemer og ikke deltager i planlægningen af ny teknologi.
It appears, however, to be very common for the employees' safety representative to be concerned mainly with day-to-day safety problems, and not to participate in the planning of new technology.
Siden 1973 har der været en voksende arbejdsløshed i Danmark, som i første omgang primært skyldtes den generelle krise i ver densøkonomien.
Unemployment has been growing in Denmark since 1973· This was due in the first place to the general recession in the world economy.
Der er nu i alt ca. 300.000 arbejdsløse eller ca. 10% arbejdsløse blandt de arbejdsløshedsforsikrede.
There are at present about 3OO 000 unemployed, ie about 10% of those covered by un employment insurance.
Med en hastigt voksende arbejdsproduktivitet i nogle brancher som følge af indførelsen af nye teknologier opstod der en voksende frygt blandt lønmodtagerne og fagforeninger for massive reduk-
Rapidly increasing productivity in some industries following the introduction of new technologies has given rise to a growing fear among employees and trade unions of massive reductions in the labour force.
*) Arbejdsmiljørådets tre parter er staten, arbejdsgiverne og lønmodtagerne
'The Working Environment Council's three parties are the government, the employers and the employees.
Denne udvikling og diskussioner af de mulige konsekvenser for jobindhold og faggrænser af automatiserede produktions- eller administrationssystemer ledte frem til et krav om større ind flydelse på den teknologiske udvikling på virksomheds- og samfundsplanet .
demand for more influence over technological development at company and national level.
Teknologiaftalernes udvikling og spredning
Development and spread of technology agreements
Kravene om indgåelse af teknologiaftaler startede på lokalt plan.
Demands for entry into technology agreements began at local level.
Den første aftale blev indgået som en dataaftale mellem Scandinavian Airlines System (SAS Region Danmark) og lokale danske faglige klubber og foreninger i 1976. Denne aftale kun ne imidlertid henføres til udviklingen i de industrielle relationer i virksomhedens norske og svenske regioner.
The first agreement was concluded in 1976 in the form of a data agreement be tween the Scandinavian Airlines System (SAS Region Denmark) and local Danish technical unions and associations.
SAS-aftalen omfatter primært ledelsens informationspligt, muligheden for repræsentation i en projektstyrekomitè og uddannelse af personalets repræsentanter.
The SAß agreement covers primarily manage ment's duty to inform, opportunities for representation on a project steering committee and the training of staff representatives.
Her lå vægten dog nærmere på kravet om tryghed i ansættelsen og fast holdelsen af bestemte faggrænser.
Here, however, the emphasis was rather on the call for job security and the retention of specific job demarcations.
Resultatet blev dog oftest kun aftaler om fratrædelsesgodtgørelser og en bestemt takt for reduktion af personalestaben.
More often than not, however, the result was merely agree ments on redundancy payments and a stipulated rate for the reduction of staffing levels.
I 1977 kom det desuden til en voldsom konfrontation mellem det typografiske personale og le delsen på Det Berlingske Hus, hvilket prægede teknologidebatten i de efterfølgende år.
In 1977j there was a violent confrontation between the printing staff and management at Det Berlingske Hus which affected the technology debate over the following years.