natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alle seminardeltagere beskæftiger sig med rapportering om humankapital, enten i praksis, iforbindelse med politisk beslutningstagning eller forskning og repræsenterer arbejdsmarkedetsparter på sektor, nationalt eller internationalt plan eller offentlige myndigheder på nationalt ellerinternationalt plan.
All participants at the meeting will be directly involved in the area of reporting on humancapital, either as practitioners, policymakers or researchers representing the social partners onsectoral, national and international levels as well as public - national and international -bodies.
Seminarets ordførere og talere er topledere, tillidsrepræsentanter og forskere.
Facilitators and speakers will be experienced top level managers, shop stewards andresearchers.
Seminaret afholdes i tre diskussionsgrupper/workshopper, som behandler spørgsmål påvirksomhedsplan, nationalt og internationalt plan;
The meeting will be formed around three discussion groups/workshops at the level of theenterprise, the national level and the international level;
• Statens og arbejdsmarkedets parters interesse i rapportering om humankapital og deres holdninghertil
(b) governments and social partners’ interests in and position on reporting on human capital;
• Internationale organisationers interesse i rapportering om humankapital og deres holdning hertil.
(c) international organisations’ interests in, and position on, reporting on human capital.
Der er fire overordnede emner for alle workshopperne:
For all the workshops there will be four overriding themes:
• Hvilke er de væsentlige årsager til, at virksomhederne starter med systematisk rapportering omhumankapital?
(a) what are the main reasons for enterprises to start systematised reporting on humancapital?
• Hvilke elementer bør medtages i redegørelser om menneskelige ressourcer?
(b) which elements should be included in the disclosure of human resources?
• Bør det være frivilligt eller obligatorisk for virksomheden at redegøre om menneskeligeressourcer?
(d) should disclosure on human resources be voluntary or compulsory for enterprises?
Nedenstående følger en introduktion til hvert enkelt diskussionsforum.
Please find below an introduction to each discussion forum.
(a) Rapportering om humankapital på virksomhedsplan
(a) Reporting on human capital at enterprise level.
På denne workshop diskuteres anvendeligheden og nytten af rapportering om humankapital påvirksomhedsplan.
This workshop will discuss the applicability and usability of reporting on human capitalat enterprise level.
Virksomheder redegør for deres målsætninger med at udarbejde rapporter om humankapital,den anvendte metode og dennes fordele og ulemper.
Enterprises will present their objectives for producing reports on human capital, themethod being used and its strengths and weaknesses.
Organisationer, der udbyderstandardrapporteringsredskaber, præsenterer rammerne herfor, det aktuelle og fremtidigepotentiale for standardrapporteringsredskaber og disses fordele og ulemper.
Organisations offering standardreporting tools will present their frameworks, the present and future potential for standardreporting tools and their strengths and weaknesses.
(b) Statens og arbejdsmarkedets parters interesse i rapportering om humankapital
(b) Governments and social partners’ interests in reporting on human capital
På denne workshop diskuteres sandsynligheden for bestemmeler og/eller aftaler mellemarbejdsmarkedets parter om standardrapporteringsredskaber.
This workshop will discuss the likelihood of regulations and/or social partner agreementson standard reporting tools.
Repræsentanter fra staten og arbejdsmarkedets parter fremsætter deres synspunkt påstandardrapporteringsredskaber, de målsætninger og elementer, der bør medtages i sådannerapporteringsmekanismer og det fremtidige potentiale for bestemmelser og/eller aftaler herom.
Representatives from governments and the social partners will present their position vis-à-vis standard reporting tools, the objectives and the elements to be included in suchreporting mechanisms and the future potential for regulations and/or agreements on thetopic.
På denne workshop diskuteres muligheden for internationale standardredskaber til rapporteringom humankapital.
This workshop will discuss the possibility for international standard tools for reporting onhuman capital.
Repræsentanter fra internationale organisationer fremsætter deres synspunkt på internationaleorganisationers rolle i forbindelse med fremme af strategier og opstilling af standarder.
Representatives from international organisations will present their views on the role ofinternational organisations in policy promotion and standard setting.
Dagsorden for mødet
Agenda of the meeting
Indledning ved Sven-Åge Westphalen, Cedefop
Introduction by Sven-Åge Westphalen, Cedefop
Humankapitalrapportering på virksomhedsniveau,problemer og perspektiver
Reporting on human capital at enterprise level: problemsand perspectives
Debat om erfaringerne i virksomhederne
Discussion on the experiences in enterprises
Kommentarer til anvendeligheden og brugen af værktøjer til rapportering omhumankapital, Ulf Johanson, Stockholms Universitet, Sverige
Comments on applicability and usability of human capital reporting tools,Ulf Johanson, Stockholm University, Sweden
Almindelig debat om rapportering om humankapital på virksomhedsniveau
General discussion on reporting on human capital at enterprise level
Statens og arbejdsmarkedets parters interesse ihumankapitalrapportering
Governments and social partners’ concern in reporting onhuman capital
Arbejdsmarkedets parters rundbordsdiskussion: »Hvilke mål, forventninger ogbekymringer har de politiske beslutningstagere og arbejdsmarkedets parter iforbindelse med rapportering om humankapital?«
Social partners’ roundtable discussion: ‘What are the targets,expectations and fears of policymakers and social partners regardinghuman capital reporting?’
Det finske arbejdsministerium, det nationale program for udvikling påarbejdspladsen, Tuomo Alasoini
Finnish Ministry of Labour, National workplace development programme,Tuomo Alasoini
Det danske erhvervs- og industriministerium, Gitte Hansen
Danish Ministry of Business and Industry, Gitte Hansen
Den danske sammenslutning af fagforeninger (LO i Danmark), Bernt Fallenkamp
Danish Federation of Trade Unions (LO i Danmark), Bernt Fallenkamp
Debat om politikernes og arbejdsmarkedets parters mål, forventninger ogbekymringer i forbindelse med rapportering om humankapital
Discussion on the targets, expectations and fears of policymakers and socialpartners regarding human capital reporting
Kommentarer om statens og arbejdsmarkedets parters rolle i rapportering omhumankapital
Comments on governments and social partners’ concern in reporting onhuman capital
Almindelig debat om statens og arbejdsmarkedets parters rolle i rapportering omhumankapital
General discussion about governments and social partners’ concern inreporting on human capital
Kritisk analyse af anden session, Keith Drake, Manchester Universitet
Critical analysis of the third session, Keith Drake, University of Manchester
»Er det muligt, og ønsker man at skabe internationale standardredskaber tilrapportering om humankapital?«
‘Is it possible and is it desirable to establish international standard toolsfor reporting on human capital’
, den græske afdeling af Den
of the International Standard Organisation,
Riel Miller, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)
Riel Miller, Organisation for Economic Cooperation and Development(OECD)
Arbejdsmarkedets parters rundbordsdiskussion om europæiske organisationers rollei rapportering om humankapital
Social partners’ roundtable discussion on European organisations concernin reporting on human capital
- Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (ETUC), Jean-Michel Martin
- European Trade Union Confederation (ETUC), Jean-Michel Martin
Kommentarer til muligheden for og ønsket om at skabe internationalestandardredskaber til rapportering om humankapital, Stefano Zambon, Padua Universitet, Italien
Comments on possibility and desirability to establish international standardtools for reporting on human capital, Stefano Zambon, University of Padua,Italy
Agora VI afsluttes
Agora VI closes
Forord..........................................................................................................................................1 Dagsorden for mødet...................................................................................................................3 Indholdsfortegnelse.....................................................................................................................5
Agenda of the meeting................................................................................................................3
Indlæg ved Evangelos Boumis, personaleleder i Titan Cement Company.........................7
Contribution of Mr Evanghelos Boumis, Human Resources Manager of Titan Cement Co...........................................................................................................................7
Det sociale regnskab i franske virksomheder Dominique Fruleux..........................................................................................................17
Social reporting in French companies Dominique Fruleux..........................................................................................................19
Den lærende virksomhed og virksomhedsstyring Isabelle Guerrero..............................................................................................................87
The learning enterprise and corporate governance Isabelle Guerrero..............................................................................................................85
10.Kvalitetsstyring for virksomhederne: kompetenceudvikling gennem uddannelsemed standard ISO 10015Frédéric Séchaud...........................................................................................................103
10.Quality management for companies: developing skills through training with ISO standard 10015Frédéric Séchaud..............................................................................................................99
11.Humankapital: kommentarer til muligheden for og ønsket om at skabe eninternational rapporteringsstandard. Det italienske eksempel.Stefano Zambon.............................................................................................................111
11.Human capital - some comments on the possibility and desirability ofestablishing an international reporting standard - the case of italy Stefano Zambon..............................................................................................................105
Indlæg ved Evangelos Boumis, personaleleder i Titan Cement Company
Contribution of Mr Evanghelos Boumis,Human Resources Manager of Titan Cement Co.
Som medlem af Cedefop’s bestyrelse vil jeg gerne byde Dem alle velkommen.
As a member of the Management Board of Cedefop, I would like to welcome you all.
I mit indlæg i dag viljeg især give en oversigt over mit firmas historie og sociale indsats.
My remarks today will consist mainly of an account of my company’s history and itscommunity work and relations.
Jeg mener, det er nødvendigtindledningsvis at bruge et par minutter på en kortfattet præsentation af vores koncern medudgangspunkt i nogle enkelte nøgledatoer: I 1902 byggede firmaet sin første fabrik i Elevsina(Eleusis) i Attica-regionen. Det var den første cementfabrik på Balkan og i det østlige Middelhavsområde.
First of all I think I should devote two or three minutes to abrief description of the group, commencing with certain key dates. The company built its firstfactory in 1902 in Elefsina, Attica.
I 1911 blev det et aktieselskab, og i 1912 blev det børsnoteret på Athens børs.
In 1911 we became a public limited company and in 1912 werequoted for the first time on the Athens Stock Exchange.
I1948 begyndte eksporten langsomt, og i 1961 – og dette vil jeg gerne understrege, fordi det spilleren rolle i forbindelse med den vægt, virksomheden lægger på miljøbeskyttelse – blev det førsteelektriske filter i Grækenland installeret.
The year 1948 saw the company’sfirst, tentative venture into export activity, while in 1961 - and I should like to stress thisbecause it demonstrates the company’s sensitivity to the need for environmental protection –we introduced the first electric filter to be installed in Greece.
I 1962 åbnede den anden fabrik, med en årlig produktionpå 1 mio. tons, her i Thessaloniki.
In 1962 a second factory was setup, here in Thessaloniki, producing a million tons per annum.
I 1966 åbnede endnu en fabrik, den tredje, i Patras-området i Achaia-regionen.
In 1966 a third plant wasestablished, in the Patras region, in Achaia.
I 1976 fik vi en fjerde fabrik i Boiotien, og dermed er anlæggene afproduktionsenheder i Grækenland fuldført med en årlig produktion i størrelsesordenen 5,5 mio.tons.
By 1976 we also had a fourth factory, in Boiotia,completing our manufacturing installations in Greece and providing us with an overall annualproduction figure in the order of 5,500,000 tons.
Omkring ti år senere, i 1988, begyndte vi at bevæge os ind på det internationale marked, idetvi oprettede en række distributionsterminaler i USA og Europa. I 90’erne befinder vi os i en fase,hvor vi er begyndt at differentiere vores aktiviteter ved på den en side at tilpasse aktiviteterne og påden anden side at rette blikket mod andre produkter.
Some ten years later, in 1988, we started ourinternational expansion, setting up a number of distribution terminals in the US and Europe.The 1990’s saw us entering a new phase: we are now beginning to differentiate our activities,rationalise our existing business and branch out to new products.
I 1992 erhvervede vi en fabrik i USA i staten Virginia.
In 1992 we acquired afactory in Virginia, US.
I 1996 fandt der et, efter vores mening, væsentligt forsøg på at opgradere virksomhedensedb-system sted, idet SAP-systemet blev indført, og i 1998 begyndte vores opkøb på Balkan mederhvervelsen af 82 % af en fabrik i Pleven i Bulgarien samt aktiemajoriteten i en fabrik i Skopje i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM) i et konsortium med Holder Bank.
In 1996 we made what we regard as a very important effort to upgradethe company’s computerisation by introducing the SAP system. In 1998 we embarked on aprogramme of acquisitions in the Balkans, starting with the purchase of an 82 % holding in afactory at Pleven, Bulgaria, and acquiring the majority of the shares (in a consortium with Holder Bank) of a factory in Skopje, the capital of the FYROM.
Hermed er der givet en kort oversigt over de datoer, der har været afgørende for firmaets udvikling.
So, those are a few of themilestones in the history of the company.
Lad os kort se på firmaets aktuelle situation i Grækenland. Vi har fire fabrikker med en samlet årligproduktion på 5,5 mio. tons cement, seks distributionscentre spredt over landet, fra Kreta til Makedonien, nemlig i Iraklio (Heraklion), på Rhodos, i Kavala, på Evia (Euboia) og i Larisa.
Now let us summarise the company’s current position in Greece.
Der er20 produktionsenheder med en samlet årlig produktion på 1,3 mio. m3 færdig beton, derforuden 12stenbrud og miner med en samlet årlig produktion på over 7 mio. tons samt en ny enhed, derproducerer færdigt puds.
There are also 20 units producing ready-mixed cement, with overallproduction of 1.3 million cubic metres per annum. In addition there are 12 quarries and minesproducing over 7 million tons each year, and a new unit producing ready-mixed plaster.
Og i Mellemøsten har vi for nylig oprettet to distributionssteder, et i Alexandria i Egypten og et i Safaga, også i Egypten.
In the Middle East we have recently set up two floating distribution units, one in Alexandria, Egypt, and onein Sathaca, also in Egypt.
I begyndelsen af 1999 beskæftigede hele koncernen ca. 3 900personer.
At the beginning of 1999 the group as a wholeemployed some 3,900 individuals.
I Grækenland er der 2 115, i USA 192, i FYROM 1 025, i Bulgarien 360, og vedterminalerne er der ca. 200 personer.
We have 2,115 employees here in Greece, 192 in the US,1,025 in Skopje, in the FYROM, 360 in Bulgaria, and about 200 employers at our terminals.
Jeg håber, at disse facts og tal har givet Dem en forestilling omomfanget af firmaets aktiviteter og danner en nyttig baggrund for resten af mit indlæg.
Ihope these facts and figures will have given you some idea of the scale of the company’sactivities and will help you to follow what I shall be going on to say.
Hvis vi ser på alt det, jeg her har beskrevet, vil man kunne drage nogle konklusioner. TITANbegyndte som sagt i 1902.
Certain conclusions follow quite naturally from the facts and events I have set out above.When TITAN embarked on its career in 1902 it was, and continues to be, a family business; atthe present time it is being administered by the fourth generation of the family who foundedthe company.
Firmaet var dengang og er stadig et familieforetagende.
It is clear that the company has enjoyed a steady course of growth andexpansion.
Den har for nylig givet sig ikast med nye produkter. Den har startet aktiviteter på internationalt plan, og lægger naturligvis storvægt på miljøbeskyttelse.
The company has recently begun to branch out into new products, has embarkedon international activities and has shown sensitivity in environmental matters.
Jeg vil i den forbindelse gerne understrege, at vi er den eneste virksomhedi Grækenland, der har indført ISO 14001, der vedrører miljøbeskyttelse, og jeg mener ikke, der ersærlig mange industrivirksomheder i det hele taget, der har opnået det.
I think I shouldemphasise this by saying that we are the only company in Greece to have obtained ISO 14001certification on environmental protection, and I believe this is a certification granted torelatively few manufacturing companies.
Og endelig kan mankonstatere, at der i forbindelse med denne udvikling i virksomheden, eller koncernen, har været enveludviklet socialpolitik, hvorfra også det sociale regnskab, der er hovedtemaet her, stammer.
Finally, we can claim that throughout its history thecompany, or the group, has implemented an advanced social policy and it is an account of thisaspect of the company’s life that will be our main subject here today.
Jeg vil endnu engang tage udgangspunkt i firmaets historie, som giver os den nødvendige baggrundfor de konklusioner, vi ønsker at drage om firmaets sociale indsats.
Once again I shall begin by looking back at the company’s history, because this will provideus with the necessary background for the conclusions we intend to draw on the company’ssocial activity.
Der har altid været et godtforhold mellem ledelsen og de ansatte, og der har været et godt samarbejdsklima.
Relations between workforce and management have always been friendly, withan atmosphere of positive cooperation.
Jeg husker for 30år siden – ja, jeg har faktisk arbejdet for dette firma i 30 år – hvordan firmaets direktør hilste pånæsten alle med fornavn på fabrikken i Elevsina. Der var dengang en uformel form for socialpolitik,der siden hen, efterhånden som virksomheden ekspanderede, lagde grunden til en egentlig og mereformel socialpolitik i koncernen.
I remember how 30 years ago – yes, I have beenworking for TITAN for three whole decades – the Chairman of the company would comedown to the shop floor at the Elefsina factory and be able to greet almost every man there byhis Christian name.
Således besluttede virksomhedens ledelse for 25 år siden, efterdemokratiets genindførelse i Grækenland, at der burde være en pagt, om man så må sige,vedrørende socialpolitikken.
Thus, 25 years ago, when democracy returned to Greece after the junta, the company’s management decided that we needed what we might calla social policy charter.
Denne pagt skulle naturligvis ikke være endelig og statisk, mendynamisk og udvikle sig afhængigt af de gældende forhold og omstændigheder.
Of course this charter was not intended to be something final andstatic; it had to develop and change in line with the circumstances and conditions prevailing atany time.
De grundlæggendeprincipper er dog indtil videre de samme, så lad os kort se på, hvad virksomhedens socialpolitik harindeholdt og indeholder i dag.
But the basic axes and principles have remained unchanged, and I should like us totake a brief look now at what exactly the company’s social policy has involved.
Firmaets socialpolitik er nedfældet i pjecer, der uddeles til både personalet og undertiden tiludenforstående, og er således noget, der cirkulerer i både vores direkte og indirekte socialeomgivelser.
First of all, the company’s social policy is set out in printed leaflets which are issued toemployees and, sometimes, to third parties – so the policy is something which is made knownto both our immediate and our broader social environment.
Virksomhedens socialpolitik omfatter først og fremmest de principper og mål, som virksomhedenhar sat på dette område: forholdet mellem virksomheden og de ansatte, arbejdsvilkårene,efteruddannelse og personaleudvikling, forholdet til fagforeningerne (vi har otte fagforeninger ikoncernen i Grækenland), virksomhedens kontakt til de ansattes familier, intern kommunikation,interne procedurer for medarbejderdeltagelse – hvad virksomheden mener at skulle tilbyde somsamfundsdeltager, og endelig er der altid de prioriteter eller mål, som er bestemmende forvirksomhedens udviklingsstrategi.
The company’s social policy includes the principles and objectives of the company in thisarea, the relationship between the company and its workers, the terms and conditions of work,workforce training and development, union relations (eight different unions represent our Greek workforce), company relations with the families of the workforce, channels of
Tiden løber, så jeg vil nøjes med at nævne nogle af firmaets principper, firmaets hensigt med atudarbejde et socialt regnskab og betydningen heraf for udenforstående.
This social account, which we began to produce 17years ago as a purely internal report, is now being produced for, and communicated to, a muchwider audience.
Jeg mener, de foregåendetalere samt litteratur fra Cedefop analyserer dette emne tilstrækkelig dybtgående; det er ikke minhensigt at filosofere, men derimod at præsentere resultatet af vore principper, det konkrete produkt.
The speakers we have already heard,and the literature that Cedefop has sent us, have examined the issue in depth, so it is myintention not to delve into the philosophical issues but to offer an account of the result of ourprinciples, the tangible product.
Lad os se på, hvad det sociale regnskab indeholder.
Let us look then at what exactly the social report contains.
Vi starter med socialproduktet, et udtryk, som vi anvender uden at vide, om det er almindeliganerkendt. Hvad er socialproduktet?
This is a term we have employed ourselves, Idon’t know how apt it is, but anyway it is the term we decided to use.
Det anføres i drakmer, det anføres i økonomiske enheder, ogdet viser virksomhedens bidrag til dets ansatte, det offentlige, aktionærerne, kreditorerne ogvirksomheden.
It is stated in drachmas, in tangible financial sums, and it represents the company’seconomic contribution, the resources it will be allocating to the workforce, the public sector,the shareholders, the creditors and the business itself.
Vi vil efterfølgende se, hvorledes alt dette afspejles; her giver jeg blot en kortbeskrivelse.
We will see later how all this ispresented.
For det andet indeholder det sociale regnskab en personaleprofil.
Secondly, it includes the profile of the company workforce.
Der er altså et forsøg på at afspejlearbejdsstyrkens væsentligste karakteristika ved at sammenligne dem med de tilsvarendekarakteristika fra tidligere perioder, således at man kan drage nogle konklusioner og fastlægge enstrategi og en personaleudviklingspolitik.
In other words, there is an effortto portray the main characteristics of the workforce, comparing it with earlier periods in orderto draw certain conclusions and thus determine the workforce development policy and overallstrategy.