natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"...at et kontor i det mindste omfatter et skrivebord, en stol og en telefon og at alle, der bruger disse ting, tæller blandt de på kontor­området beskæftigede." (IOA, s. 3, jfr. Morgenbrod/Schwärtzel (41)).
"... that an office includes at least a desk, a chair and a telephone and that all those who make use of these things are counted as being active in the office sector" (IAO, p.4, after Morgenbrod/Schwärtzel (4l)).
Næsten alle definitioner indeholder - omend ikke eksplicit så i hvert fald implicit - begrebet, informationer.
Almost all definitions have implicit, if not explicit, in them the concept of information.
1.2 Problematikken med typiseringen af kontorarbejdspladser
1.2 The problem of typifying office jobs
Kontorarbejdspladser kan klassificeres efter mange forskellige syns­punkter.
Office jobs can be classified in terms of a wide variety of aspects.
Mulige forskellighedskriterier er f.eks. de anvendte teknolo­gier, organisationsmæssige typiseringer efter f.eks. arbejdsindhold, ansvar, men også lønklassegrupperinger.
Possible distinguishing criteria are, for example, the technologies used, or organizational typologies according to work content and responsibili­ties, or also pay grade groupings.
Et af de mulige kriterier til en klassificering af kontoraktiviteter er kommunikationernes art. Det er måske hensigtsmæssigt at begynde med at definere to kommunikationsarter: (HUSAT, s. 17, jfr. Christie (12)).
One of the possible criteria for the classification of office activities ' is mode of communication. It seems appropriate as a first approach to define two modes of communication (HUSAT, p.17, after Christie (12)):
Type B: - indirekte kommunikation, f.eks. produktion og udnyttelse af informationsgenstande som f.eks. notesbøger, breve, rap­porter o.s.v.
Type Β communication is the production and use of items of information such as memoranda, letters, reports, etc.
Denne kommunikationsform omfatter altid lagre."
This type of communication always involves some significant store."
Ledende medarbjedere "tilbringer ca. 30-40% af deres arbejdstid med kommunikation af type B - andre på kontoret beskæftigede, inklusive sekretærer, tilbringer dobbelt så lang tid hermed. Dette viser, at
Employees with managerial functions "spend something like J > 0 to 4C$ of their time on Type Β communication and some other office workers, including secretaries, may spend more than twice that amount.
netop produktionen og anvendelsen af papirbundne informationer er et område, på hvilket elektroniske kontorsystemer kan betyde en besparelse." (HUSAT, s. 15).
-5- the production and use of 'paper' information is an area where electronic systems can offer possibilities for savings" (HUSAT, pp. 18-I9).
Med sådanne aktiviteter som udgangspunkt er det på den anden side muligt at definere de tilsvarende nødvendige teknologier og således klassificere kontorarbejdspladserne.
On the other hand, it is possible to define the technologies required in terms of the activities and to classify office jobs accordingly.
o "Arbejdstagere med ledende og professionelle opgaver: forbedring af sprog, tekst, data- og billedkommunikationens effektivitet med sigte på mere tid til tilgrundliggende planlægnings- og udviklingsopgaver.
"· For managers and professionals: To improve the efficiency of voice, text, data and image communica tions so that more time is available for the key planning and designing role.
Det betyder i sidste ende, at lederen får mere tid til ledelsesopgaver og fagmanden mere tid til at udnytte sin faglige viden.
In effect, to give managers the time to manage and professional people the time to use their expertise.
Ifølge HUSAT (s. 15, jfr. Price (51)) findes der endnu en klassiflæ­ringsmulighed :
According to HUSAT (p.15, after Price (5I)), there is another possible approach to classification:
Databehandling er baseret på håndteringen af formelle virksomhedsdata (formal company information handling) og behandler disse til alle anvendelsesområder ud fra veldefinerede algoritmer (well defined set of rules).
Data processing is described as dealing with formal company information handling and is said to work to a well-defined set of rules for each application.
Således kan man også behandle opgaver, der tilpasses aktuelle krav Herved kan rollefordelingerne også ændres."
They may attend to tasks which are performed as required in a manner suitable for that moment. ... They can also change roles."
Ifølge GITP (s. 6) omfatter informationsbehandlingen følgende aktiviteter:
According to GITP (p. 6), information processing comprises the following activities:
Dette omfatter også opbygning, udformning, forevisning, katalogisering, lagring, generhvervelse, kopiering og distribuering af informationerne. Dette kan opdeles som vist i ill. 1:
Further processes involved are the assembly, shaping, presentation, indexing, storage, retrieval, copying and distribution of information.
INFORMATIONSBEHANDLING
INFOEMATION PHOCESSING
. udlæse . tolke
• reception
Efter GITPs forslag anvendtes Central Bureau of Statistics' fagklassi­fikation som fælles grundlag for undersøgelserne.
At the suggestion of GITP, the occupational classification of the Central Bureau of Statistics has been used as a common basis for the studies.
Denne klassifikation blev anbefalet af FNs Internationale Arbejdsorganisation (ILO) (GITP, s.8)
This is the classification recommended by the International Labour Organization (ILO) of the United Nations (GITP, p.8).
Ifølge dette er erhvervene blevet underdelt i 8 sektorer, 86 klasser, 517 faggrupper og 898 erhverv.
It organizes all occupations into 8 sectors, 86 classes, 517 occupational groups and 898 occupations.
Klassifikationen findes i GITP (s. 62).
This classification may be found in GITP (p. 62).
Med denne klassifikation som grundlag har det været muligt - ved hjælp af en stærk sammenfatning - at etablere en i alle fire studier accepte­ret typisering af kontorarbejdspladserne efter organisationsmæssige aspekter og her specielt efter arbejdsindhold:
On this basis it has been possible, with extensive condensing, to draw up a typology of office jobs according to organizational aspects, with particular reference to work content, which has been accepted in all four studies:
Ledelsesopgaver
MANAGERIAL ROLES
Faglige opgaver
TECHNICAL PROFESSIONAL ROLES
« udarbejde rapporter
• Giving leadership, motivation tion
• kommunikere
• Communicating • Representing
• gennemføre projekter
• Carrying out projects • Developing methods
• repræsentere
• Area or event-oriented
• udvikle metoder
• Project-oriented
• projektorienteret omrade­ eller begiven­hedsorienteret
• Global specification, own initiative
• global specifikation, eget initiativ eget initiativ baggrundskundsk. væsentl.
• Specialized/professional knowledge essential
• fagl. viden mindre vigtig
• Background knowledge essential
Understøttende opgaver
ADMINISTRATIVE ROLES
• tilvejebringe interne servicer
• Providing in-house services
• bearbejde del­processer
Sequence or event-oriented
• begivenhedsorienteret
• Event-oriented
• organiseret
Organized
• initieret udefra
• Initiated by outsiders
• fagl. viden vigtig
Specialized knowledge important
• fagl. viden mindre vigtig
• Specialized knowledge less important
Opgavetyperne klassificeres således ved hjælp af opgavens indhold, ud­førelsens art og de hertil nødvendige forudsætninger.
Here the task types are classified with the aid of activity contents, mode of execution and prerequisites for execution.
Følgende illustration viser på typisk måde beskæftigelserne, der kan henføres til de enkelte grupper:
Figure 3 presents some typical occupations which can be assigned to the individual groups:
UNDERSTØTTENDE
MANAGERIAL ROLES
FAGLIGE OPGAVER
ADMINISTRATIVE ROLES
OPGAVER
TECHNICAL/ PROFESSIONAL ROLES
OPGAVER
MANAGERIAL ROLES
ADMINISTRATIVE ROLES ι udviklingsingeniør
ADMINISTRATIVE ROLES
• arbejdsgiver
• Bookkeeper
. produktionsplanlægger
• Sales manager
, købsbehandler
• Production planner
• arbejdsplanlægger
• Data typists
• indkøbschef
• Messengers
• regnskabschef
• Systems analyst
• bestyrelsesmedlem
• Stock manager
3: Erhverv ifølge opgavetypisering
Occupations according to task typology
Undersøger man det talmæssige forhold mellem mænd og kvinder i disse erhverv, viser fordelingen sig at være meget ulige.
A look at the ratio between the numbers of men and women in these occupations reveals a very uneven distribution.
GITP (s. 19) inde­holder nøjagtigere tal for Holland.
More precise figures for the Netherlands are to be found in GITP (p. 19).
Kvinder er f.eks. overhovedet ikke repræsenteret i ledende job og kun svagt repræsenteret i faglige job.
Women are almost completely absent from the managerial functions, for example, and are only poorly represented in professional and technical jobs.
Lignende tal som for Holland må også formodes at eksistere for de andre lande, der blev undersøgt inden for dette projekts rammer.
Similar figures to those put forward for the Netherlands may be suspected for the other countries investigated as part of this project.
Data til un­dersøgelse heraf findes f.eks. også i IAO (s. 12).
Data to support this may be found, for example, in IAO (p. 5)·
1.3 Kontorarbejde og den økonomiske struktur
1.3 Office work and economic structure
I løbet af dette århundrede er antallet af arbejdstagere på kontorom­rådet steget kraftigt. (HUSAT, s. 5, jfr. Manpower Services Commission (38) og GITP, s. 17, jfr. Strategic Planning Institute).
In the course of this century the number of persons employed in offices has increased considerably (HUSAT, p.5, after the Manpower Services Commission (38) and GITP, p.17, after the Strategic Planning Institute).
Specifike tal vedr. andelen af de på kontorområdet beskæftigede findes f.eks. i GITP (s. 17-19) og IAO (s. 10-13).
Specific figures for the proportion of the working population employed in offices may be found, for example, in GITP (pp. 17-19) and IAO (p. 6).
Illustration 4 viser udviklingen af fordelingen af erhvervsaktive mel­lem erhvervslivets enkelte sektorer.
Figure 4 shows the development of the distribution of the working population between the individual sectors of the economy.
Statistikken viser tydeligt (og dette fremgår også af en evaluering i HUSAT (s. 5)),at den vigtigste ændring i beskæftigelsesstrukturen i løbet af anden helvdel af dette århundrede er omfordelingen af arbejdet mellem industrisektoren (den sekundære sektor) og servicesektoren (den tertiære sektor).
The statistics show (and this also emerges clearly from an assessment in HUSAT, p.5) that the most important change during the second half of this century is the re distribution of employment between the industrial (secondary) sector and the services (tertiary) sector.
"Service­arbejdstagere anses i almindelighed for at være kontorarbejdstagere." (HUSAT, s. 5, jfr. Manpower Services Commission Report (38)).
"Service workers are generally recognized as being office workers" (HUSAT, p.5, after the Manpower Services Commission Report (38)).
——· tjenesteydelser (tertiære sektor) —·— produktion (sekundære sektor) -——— landbrug (primære sektor)
(tertiary sector) (secondary sector) (primary sector)
""«-¿»nei, ai ctrutsjuàcagere i ernvervsxivets iorsKeilige sektorer
Numbers employed in the different sectors of the economy
1.4 Sammenfatning o Hidtil har man ikke kunnet etablere en fælles definition for begrebet, "kontor".
• No uniform definition of the term "office" has as yet been generally accepted.
o Kontorarbejdspladser kan defineres på mange forskellige måder.
• Office jobs can be classified in a wide variety of ways.
Disse måder strækker sig fra klassifikationer af de anvendte kommunikationsarter og introducerede teknologier til arbejdsopgaverne, der udøves.
Approaches range from classifications of the means of communication used, through technologies applied, to the activities performed.
Sidstnævnte klassifikation danner grundlaget for denne studie.
The last-mentioned classification approach is taken as a basis for this study.
o Kontorarbejdet er af voksende betydning for de undersøgte landes økono­miske struktur.
• Office work is of increasing significance to the economic structure of the countries considered.
Tjenesteydelser (de omfatter en væsentlig del af kontor­opgaverne) er blevet den vigtigste nationaløkonomiske sektor.
Services (these cover a high proportion of office activities) have become the most important economic sector.
Teknologi på kontoret
Technology in the office
Paul Strassmann fra Rank Xerox udtalte engang: "Vi er alt for optaget af teknologiens vidundere. Hvad vi har brug for, er idéer om, hvad job og nye arbejdsindhold skal indebære."
Paul Strassmann of Rank Xerox once said that we are much too preoccupied with the wonders of new technologies and that what we need is ideas on how jobs and new work contents should look.
Indholdsmæssigt repræsenterer han standpunktet: Organisation før teknik.
With regard to content, he repre­sents the point of view that organization should come before technology.
Til trods herfor er en til­grundliggende teknisk forståelse sikkert nødvendig.
Nevertheless it is necessary to have a basic understanding of the techno­logy.
2.2 EDB på kontoret 2.2.1 Forskellighedskriterier for materiel
2.2.1 Distinguishing criteria for hardware
Primært kan man etablere de i følgende illustration viste forskelligheds­kriterier for almene EDB-systemer på kontorer (HUSAT, s. 39-40; IAO, s. 17-18):
Figure 5 below gives the main distinguishing criteria for current office EDP systems (HUSAT, pp. 39-40; IAO, pp. 1?-18):
Ydre enheder
Workplaces
Integrerede ind- og udlæsningsgrænseflader
H - 16 intelligent terminals integrated input/output interfaces
Små lokale støttelagre
8-16 personal computers ters small local backing stores microcomputers
Små lokale støttelagre
8-32 small local backing stores workstations
Alt efter antallet af tilsluttelige arbejdspladser skelner man mellem enkeltstations- og multistationssystemer.
A further distinction can be made, depending on the number of workplaces which can be connected, between single-station and multi-station systems.
M.h.t. forskellighedskriteriet, "hovedlager", flyder grænserne mellem de enkelte systemer meget stærkt ud i hinanden i øjeblikket.
Regarding the distinguishing criterion "main memory", the boundaries be tween the individual systems are very blurred for the moment.
Dette skyldes bl.a. de enkelte anlægs ord­struktur.
This is due amongst other things to the word structure of the individual computers.
For intelligente terminaler og i øjeblikket endog for person­lige datamater kan man allerede i dag finde processorer med en ordlængde på 32 bit i alle systemer.
Up to intelligent terminals and now even personal computers, it is possible already to find processors in all systems with a word length of 32 bits.
Hvad de anvendte ydre enheder angår, er der imidlertid store forskelle mellem systemerne. Personlige datamater, in­telligente terminaler, så som mikro-datamater, hører til systemklassen med relativt lave omkostninger.
In regard to the peripherals employed, however, the systems differ radical ly.
Mellemstadiet omfatter mini-datamater og sikkert også arbejdsstationer, når omkostningerne for et lokalt net­værk (local area network, LAN) fordeles over de enkelte arbejdsstationer.
In the middle range are minicomputers and certainly also workstations, if the cost of a local area network (LAN) is apportioned among the individual workstations.
I spektrets øverste ende ligger naturligvis stor-datamaterne (mainframe computers).
At the top end of the spectrum are of course mainframe computers.
2.2.2 Forskellighedskriterier for programmel
2.2.2 Distinguishing criteria for software
Brugerprogrammel
User software
C lægepraksiser oversættere editorer
• radical practicar
C produktionsplanlæg­ning C marketing terminalstøtte plotteprogrammel
• production planning φ publishing sales φ oil business
C- salg
• marketing
Programmel kan først og fremmest inddeles i to store grupper: driftspro­grammel og serviceprogrammer på den ene side og brugerprogrammer på den anden.
The software can be first subdivided into two large categories: operating software and service programs on the one hand and user programs on the other.
M.h.t. bruger­programmel kan man skelne mellem alment programmel og brancheprogrammel.
User software is subdivided into general­purpose software and sectoral software.
Alment programmel er relativt uafhængigt af specifike brancher som f.eks. programmel til bogholderi, personaleforvaltning o.s.v.
General­purpose software is relatively independent of specific sectors of activity, such as soft­ware for bookkeeping, personnel management, etc.
Brancheprogram­mel løser specifike problemer for enkelte brancher som f.eks. banker, forsikringsselskaber, lægepraksiser o.s.v. (IOA, s. 19).·
Sectoral software makes specific provision for individual sectors of activity such as banking, in­surance, medical practice, etc (IAO, p. 19).
De her angivne tendenser blev taget fra RSO (s. 37-38), HUSAT (s. 39-40), GITP (s. 35) og IAO (s. 28 ff.).
The trends outlined here were taken from RSO (pp. 37­38), HUSAT (pp. 39­40), GITP (p. 35) and IAO (pp. 28 ff).
o Pris/præstationsforholdet for materiel vil fortsætte med at blive for­bedret. Specielt processorer, lagre og støttelagre vil påvirkes heraf.
• The priee­performance ratio in hardware will continue to improve.
Denne udvikling vil få mindre indflydelse på ydre systemer, så som skrivere.
Peripheral systems such as printers will be less extensively affected by this trend.
14 kan ikke længere udelukkende anses for at være kvalitative, men sna­rere kvantitative m.h.t. behandlingspræstationen.
• The boundaries between microcomputers, minicomputers and mainframe com­puter systems are now to be sought less in purely qualitative terms than in the quantitative aspect of processing performance.
Denne tendens vil blive stærkere, fordi de relevante mikro-processorers ordlængde og de faktiske driftssystemer vil reducere afstanden mellem programstør­relsen og størrelsen af direkte tilgængelige data.
This trend will be increasingly in evidence, since the corresponding microprocessor word lengths and virtual operating systems will close the gap in program size and volume of data directly accessible.
I fremtiden vil systemerne blive stærkere integreret i såkaldte "clusters".
The systems will in the future be integrated more extensively into "clusters".
Her vil tendensen mod organisationsorienteret decentralisering fortsætte.
Here the trend towards decentralization tailored to the organization will continue.
Spørgsmålet vedr. systemernes kompatibilitet på brugerniveauet vil være genstand for betydelig opmærksomhed fremover.
Considerable attention will be devoted in the future to the question of system compatibility at user level.
Standardiserede driftssystemer og herpå byggende transportabelt programmel vil få større betydning.
Standardized operating systems and the portable software geared to it will become increasingly important.
o Rent generelt er programmellets betydning ved at tiltage.
• Generally speaking, the importance of software is growing.
Tendensen går henimod specielt brugerprogrammel, og her igen især henimod branche-specifike løsninger.
The trend is towards special user software and, in particular, towards sector­specific solutions.
Et voksende marked for transportabelt programmel er ved at komme frem.
A growing market in portable software is emerging.
Dette gælder hovedsageligt for mikro-datamater.
This applies especially to microcomputers.
Produktionen og introduktionen af programmel dan­ner stadig en flaskehals.
The production and imple­mentation of software is still a bottleneck.
"Tekstbehandlingsorganisationen omfatter den rationelle og økonomiske udarbejdelse og behandling af dokumenter af en hver art. Den rækker fra at få idéen og give den tekst via formulering og diktering til skrivning, kopiering og reproduktion o.s.v. til arkivering og mikrofilmatisering." (IAO, s. 34, jfr. Scheloske).
"The organization of word processing comprises the rational and economic preparation and processing of documents of any kind. It ex tends from the conception of an idea and committing it to textual form, through formulation and dictation, to printing, copying, reproduction, etc, and beyond to filing and microfilming" (IAO, p.
2.3.1 Forskellighedskriterier for materiel
2.3-1 Distinguishing criteria for hardware
Hvad materiellet angår, kan tekstbehandlingssystemerne inddeles i for­skellige klasser ud fra bl.a. kriterierne for den anvendte teknologi (mekanisk, elektrisk eller elektronisk), lagringskapacitet, kommunika­tionsevne, skærmstørrelse og mulighederne for udvidet data- og informati­onsbehandling (IAO, s. 39-40; GITP, s. 31-32; HUSAT, s. 37-38). Ud fra
Word processing systems can be subdivided as to hardware into various categories, on the basis of criteria such as technology applied (mechanical, electric or electronic), storage capacity, communication facilities, screen size and facilities for the more elaborate processing of information (IAO, pp. 39-40; GITP, pp. 31-32; HUSAT, pp. 37-38).
Af disse hører de to første kategorier til det lavere omkostningsniveau.
The first two categories fall within the lower price range.
Herudover kan tekstbehandlingssystemer have dataskærme og mere omfattende hoved- og støttelagre.
Word process ing systems also have display screens and larger-capacity main and backing stores.
I prisskalaens øverste ende findes kommunikerende og netværkstilsluttede systemer.
At the upper end of the price range are communicating and net worked systems.
'Grænselinien mellem tekstbehandlings­systemer og datamater til tekstbehandling er flydende.
No hard and fast dividing line can be drawn between word processors as such and computers used for word processing.
De til tekstbehandling anvendte apparater omfatter desuden diktermaskiner, optiske tegnlæsere (OCR = Optical Character Readers) samt mange forskellige hertil svarende skrivere.
Devices used for word processing also include dictation machines, optical character readers (OCR) and a wide variety of printers to match the systems.
2.3-2 Forskellighedskriterier for programmel
2.3.2 Distinguishing criteria for software
Ifølge den i indledningen givne definition er tekstbehandlingens opgave­område relativt bredt.
As the definition given at the beginning suggests, the range of tasks in word processing is relatively wide.
Tekstbehandling og specielt fil- og informationsbehandling findes i systemerne i den højere prisklasse.
The following are typical, however (IAO, pp. 37-38):
Ud fra et teknologisk synspunkt er tendenserne som følger i øjeblikket (IAO, s. 44-45; HUSAT, s. 37-39): o Lagringskapaciteterne for hoved- såvel som for støttelagre (f.eks.
At the present time the following trends are discernible from the techno­logical point of view (IAO, pp. 44­45; HUSAT, pp. 37­39):
Winchester-teknologien) er stærkt stigende.
Storage capacity will increase considerably, both for main and backing stores (eg Winchester technology).
Dette gælder også for enkeltstattionssystemer. o For skrivernes vedkommende går tendensen på den ene side mod kvalitetsskrivere, og på den anden side vil skrivere af ringere kvalitet fortsat være af interesse, selv om tekstbehandlingssystemer også i tiltagende grad vil blive anvendt til intern korrespondance.
In printers, on the one hand the trend is towards high­quality prin­ters; on the other hand, lower­quality printers will continue to be of interest, if word processors are used more extensively for in­house correspondence as well. Whole­page display screens will become generally available.
Helsideskærme vil finde almen udbredelse. o I fremtiden vil tekstbehandling i stadig højere grad blive anset for at være en del af et omfattende informationsbehandlingssystem. Ten­densen går mod integrerede kontorinformations- og kommunikationssy­stemer. o På programmelsiden vil området for formatprogrammel forbedres væsent­ligt.
Word processing will be seen in the future more and more as part of a comprehensive system of information processing. The trend is to­wards integrated office information and communications systems.