natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tabel 8 Antal virksomheder og samlet personel i den kemiske industri fordelt efter personellets størrelse i de enkelte virksomheder 1977.
Number of enterprises and total workforce in the chemical industry in 1977, broken down by size of workforce in the individual enterprise
499 og pers. pers. der­ og over pers, der­over
499 or persons more persons sons per­ per­ per­ per­ per­ more sons sons sons sons sons per­sons
Fremst. af ilt og andre industrigasser
Manufacture of oxygen and other industrial gases
Anden fremst. af kemiske grundstoffer og primære kemiske forbindelser
Other manufacture of basic chemicals and primary chemical compounds
Investeringer m.v. i den kemiske industri.
Investment, etc, in the chemical industry
Tabel 9 Investeringer i den kemiske industri 1975-77 (virksomhe- der me d mere end 20 ansatte). - i mill ioner kroner -
Investment in the chemical industry 1975-77 (enterprises with more than 20 employees)
I alt Maskiner Eksternt I alt inves Materiel. transp. invest. teret k· til int. materiel i drifts i fast transp. midler ejendom værktøj inventar m.v.
Year Total Machinery, External Total fixed equipment transport invest capital for equipment in invest internal ment working ment transport, plant tools, fittings, etc
1975 116868 Kemisk Råstof 1976 94793 industri 1977 95815
1975 116 868 212 855 Chemical raw 1976 94 793 361 309 materials industry 1977 95 815 287 187
Kilde: Danmarks Statistiks industristatistik.
Source: Industrial Statistics, Danish Statistical Office
Det har ikke været muligt at fremskaffe eksakte oplysninger om sammenhængen mellem investeringsniveauet og skifteholdsarbejdets form og omfang eller om den investerede kapital pr. oprettet job.
It has not been possible to obtain precise information on the relation between level of investment and type and extent of shiftwork, or on invested capital per job created.
Af interviev/ene i de undersøgte virksomheder fremgår det, at produktionerna de fleste af virksomhederne er meget kapitalintensiv og at den investerede kapital pr. oprettet job, specielt pr. op rettet job i produktionen, er relativ stor.
Our interviews in the enterprises investigated show that in most of them production is very capital-intensive, and that invested capital per job created, particularly per 'job created in production, is relatively high.
Bruttofaktorindkomsten pr. beskæftiget var for gummiindustrien i 1974 knap 62.000 kr., for kemisk industri eksklusives plasticvarefabrikker godt 88.000 kr. og for råstofudvinding og industri under et godt 64.000 kr. Disse tal peger i retning af, at den kemiske industri er mere kapitalintensiv end industrien i almindelighed .
In 1974 gross factor income per employee in the rubber industry was nearly Dkr 62 000, in the chemical industry excluding plastic goods factories just over Dkr 88 000, and in raw materials extraction and industry just over Dkr 64 000. These figures indicate that the chemical industry is more capital-intensive than industry in general.
I samme retning peger det, at lønkvoten for den kemiske industri
They also indicate that the wage ratio for the chemical industry
lønkvoten for kemisk industri var 72,7, kun næringsmiddelindustrien og mineralolieindustri m.v. havde lavere lønkvoter, nemlig henholdsvis 72,0 og 30,.0.
The chemical industry's wage ratio was 72.7, only the food industry and the mineral oil industry, etc, having lower wage ratios (72.0 and 30.0 respectively).
For de øvrige industrigrene lå lønkvoten på mellem 73,5 og 84,8. lønkvoten for alle erhverv nar i 1974 64,3.
The wage ratio for all sectors in 1974 was
lønudgiftens andel af værditilvæksten var i 1977 for den kemiske industri under et 46,6 pet., hvilket er noget under det tilsvarende tal for hele industrien (55,6 pet.).
In 1977 the share of wages expenditure in the growth in value was
Lønudgiftens andel af værditilvæksten var lavest for kemisk indu stri i øvrigt, mineralolieraffinaderier, asfalt- og tagpapfabrikker m.v.
The share of wages expenditure in the growth in value was lowest for the remainder of the chemical industry, mineral oil refineries, asphalt and roofing felt factories, etc (35-1%), soap factories
(35,1 pet.), sæbefabrikker (38,8 pet.) medicinalvarefabrikker (42,3 pet.) og fremstilling af kemiske råstoffer og for bindelser (43,4 pet.).
(38.8%), pharmaceutical factories (42.3%) and manufacture of chemical raw materials and compounds (43.4%).
DEN RETLIGE OG OVERENSKOMSTMÆSSIGE REGUIERI N G AF SKIFTEKOLPSARBEJDE
Legal and contractual regulation of shiftwork
Lovgivningsmæssige bestemmelser af relevans for skifteholdsproblematikken.
Legal regulations of relevance to shiftwork
Den formelle (retlige) regulering af skifteholdsarbejde sker i Danmark dels gennem lovgivning og dels" gennem overenskomster og andre aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på forskellige ni veauer.
In Denmark formal (legal) regulation of shiftwork is effected both through legislation and through agreements and other arrangements between the two sides of the labour market at various levels.
Det er karakteristisk for forholdene i Danmark, at arbejds markedets organisationer på både arbejdstager- og arbejdsgiverside i vidt omfang inddrages i såvel forberedelsen af, udarbejdelsen af og administrationen af lovgivningen omkring arbejds markeds spørgsmål .
A characteristic feature of the situation in Denmark is that both employees' and employers' organizations are closely involved in preparing, drafting and administering legislation on labour market matters.
Den indstilling organisationerne er nået frem til gennem fælles drøftelser (evt. 3 part sí'o rhandl inger) har således generelt haft afgørende indflydelse på arbejdsmarkedslovgivningen, og på hvor ledes den prakti seres.
(sometimes three-sided negotiations) has therefore in general had a crucial influence on labour market legislation and its implementation.
Det gælder også for den gældende lov om arbejdsmiljø af d. 25· december 1975, der trådte i kraft den 1. juli 1977.
23 December 1975, which came into force on 1 July 1977-
Arbejdsmiljølovens kapitel 9 indeholder en række bestemmelser om hviletid og fridøgn, og lovens kapitel 10 indeholder særlige bestemmelser for unge under 18 år.
Chapter 9 of the Working Environment Act contains many provisions concerning rest time and free days, and Chapter 10 of the Act contains special provisions on young people under the age of 18.
Arbejdsmiljøloven har karakter af en rammeeller: bemyndigelseslov.
Environment Act is in the nature of an outline or enabling act.
D.v.s. den fastslår de generelle principper og bemyndiger arbejdsministeren til at udfylde rammerne ved hjælp af bekendtgørelser m.v.
This means that it establishes the general principles and authorizes the Minister of Employment to fill out the framework by means of
Ifølge loven skal arbejdsmarkedets parter medvirke ved udarbejdelsen af disse bekendtgørelser.
Under the Act, the two sides of the labour market are to participate in drafting these Notices.
For melt sker der gennem Arbejdsmiljørådet oprettet i henhold til lo vens kapitel 12.
This is effected formally through the Council for the Working Environment established pursuant to Chapter 12 of the Act.
Arbejdsmiljørådet består af en formand, 11 re præsentanter, for de ansatte, 9 repræsentanter for arbejdsgiverne, en læge og en videnskabelig medarbejder ved Danmarks Tekniske Højskole.
The Council for the Working Environment consists of a chairman, 11 representatives of employees, 9 representatives of employers, a medical officer and a scientific adviser from the Technical Univeráity of Denmark.
Medlemmerne udnævnes af Arbejdsministeren efter ind stilling af de respektive organisationer.
The members are appointed by the Minister of Employment upon the recommendation of the organizations concerned.
Efter lovens ( 50 skal arbejdstiden tilrettelægges således, at der i hvert døgn, regnet fra normal arbejdstids begyndelse, gives den ansatte en sammenhængende hvileperiode på mindst 11 timer.
Under Article 50 of the Act, working hours are to be so arranged that, reckoned from the start of normal working hours, the employee must be given each 24 hours a continuous rest period of at least 11 hours.
Ved holdskifte i virksomheder, der arbejder i flerholdsdrift, kan hviletiden dog nedsættes til 8 timer.
At shift changes in enterprises operating multiple shifts the rest period may, however, be reduced to 8 hours.
Der findes forskellige undtagelser fra den generelle regel, f.eks. kan reglerne fraviges i enkeltstående tilfælde, når forskellige konkrete omstændigheder gør det nødvendigt, ligesom arbejdsministeren kan dispensere mere generelt fra reglen ved fag og faglige områder eller særlige arbejdsformer, hvor forholdene gør det nødvendigt .
There are various exemptions from the general rule; for example, the rules may be departed from in individual cases where various specific circumstances so require.
Lovens ( 53 fastslår, at de ansatte inden for hver periode på 7 døgn skal have et ugentligt fridøgn, der skal ligge i umiddelbar tilslutning til en daglig hvileperiode.
Article 53 of the Act states that in each 7-day period employees must be granted a weekly free day immediately contiguous to the daily rest period.
Det ugentlige fridøgn skal så vidt muligt falde samtidigt for alle, der er ansat i virksomheden.
The weekly free day shall, as far as is possible, be the same for everybody employed in the enterprise.
De to sidstnævnte regler gælder ikke for landbrug og gartneri .
The two latter rules do not apply to agriculture and horticulture.
Disse regler kan fraviges i enkeltstående tilfælde, når forholdene gør det nødvendigt, ligesom arbejdsministeren kan fastsætte tidsbegrænsede dispensationer fra reglen om det ugentlige fridøgn.
Departures from these rules are permissible in individual cases where circumstances so require.
Som det vil fremgå, dispenseres der meget hyppigt fra reglen om et ugentligt fridøgn i forbindelse med kontinuerligt skifteholdsarbejde.
Similarly, the Minister of Employment may establish temporary exemptions from the rule relating to the weekly free day.
Der arbejdes for tiden på en bekendsgørelse om bl.a. muligheden for dispensation fra ( 53.
It will be seen that there are frequent exemptions from the rule on the weekly free day in the context of continuous shiftwork.
Det er Landsorganisationens opfattelse, at ordninger, der indebærer op til 7 dages arbejde i træk uden fridage (d.v.s.
At present a Notice is being drafted concerning, among other things, grounds for exemption from Article 53-
1 dag mere end det er bestemt i loven) skal kunne aftales lokalt på virksomhedsplan, medens ordninger, der indebærer mere end 7 dages sammenhængende arbejde, skal god kendes af hovedorganisationerne.
Trade Unions believes that it should be possible for arrangements covering up to 7 days' continuous work without free days (ie 1 day more than laid down by the Act) to be agreed locally at enterprise level, while arrangements covering more than 7 days' continuous work should be approved by the main organizations.
Arbejdsgiversiden ønsker større mulighed for at lave lokale aftaler, der går ud over lovens bestemmelser. stemmelser.
Employers want more scope to enter into local agreements going beyond the provisions of the Act.
Arbejdsmiljølovens kapitel 10 indeholder som nævnt særlige bestemmelser for unge under 18 år.
As already mentioned, Chapter 10 of the Working Environment Act contains special provisions for young people under the age of 18.
Det hedder bl.a., at unge under 18 år skal have en samlet hvileperiode på mindst 12 timer i døgnet, og at hvileperiode i almindelighed skal omfatte tidsrummet mellem kl. 20 og kl. 6.
These include the stipulation that young people under the age of 18 must have a continuous rest period of at least 12 hours in 24 hours, and that the rest period must in general extend over the period between 2000 and 0600 hrs.
I praksis vil beskæftigelse af unge under 18 år ved skifteholdsarbejde således være umuliggjort.
In practice, therefore, the employment of young people under the age of 18 on shiftwork has been rendered impossible.
Arbejdsministeren kan dog give særlige regler om hvileperiodens varighed og beliggenhed for fag eller faglige områder, hvor for holdene gør det nødvendigt eller ønskeligt.
The Minister of Employment can, however, issue special rules concerning the duration and positioning of rest periods for activities or areas of activity where conditions make this necessary or desirable.
I henhold til arbejdsformidlingslovens ( 63 må dagpenge ikke ud betales til et medlem af en arbejdsløshedskasse, som uden fyldestgørende grund, vægrer sig ved at overtage et passende arbejde, der
Under Article 63 of the Working Environment Act, maintenance benefits may not be paid to a member of an unemployment fund who, without
17 anvises ham eller hende af arbejdsformidlingen, eller ssrn uden fyldestgørende grund forlader sit arbejde.
17 satisfactory grounds, refuses to accept suitable work assigned to him or her by the Employment Office, or who leaves his job without satisfactory grounds.
At arbejdet har karaliter af skifteholdsarbejde eller andet arbejde uden for normal arbejdstid betragtes almindeligvis ikke som fyldestgørende grund til at nægte at overtage det.
The fact that the work is in the nature of shiftwork or other work outside normal working hours is not generally considered a satisfactory reason for refusing to accept it.
En person, der vægrer sig ved at overtage anvist skifteholdsarbejde eller natarbejde, eller som forlader en virksomhed, fordi han eller hun er beordret til skifteholdsarbejde eller natarbejde, kan således almindeligvis ikke modtage dagpenge.
Thus, a person who refuses to accept assigned shiftwork or night work or who leaves an enterprise because he or she has been ordered to do shiftwork or night work cannot normally receive maintenance benefits.
I forhold til lovgivningen omkring arbejdstid, hviletid o.s.v. i de fleste andre industrialiserede lande må lovgivningen i Danmark siges at være ret liberal-.
In comparison with legislation on working hours, rest periods, etc, in most other industrialized countries, legislation in Denmark may be said to be fairly liberal.
Der er således ingen lovmæssig regulering af den samlede ugentlige arbejdstids længde eller af for holdene omkring natarbejde, ligesom adgangen til at arbejde på søn- eller helligdage i praksis er fri.
For example, there is no legal regulation of total weekly working hours or of conditions relating to night work.
I modsætning til de fleste andre industrilande findes der hellarikke særlige regler for kvinder. der.
In contrast to most other industrialized countries, there are no special rules for women.
Den liberale lovgivning hænger sammen med, at man i Danmark tra ditionelt har overladt det til arbejdsmarkedets parter gennem overenskomster og andre aftaler at regulere disse og andre for hold, samt at der tidligt er opstået et veludviklet system af overenskomster m.v., som har dækket stort set hele arbejdsmarkedet .
This liberal legislation stems from the fact that Denmark has by tradition left it to the two sides of the labour market to regulate these and other matters through agreements and other arrangements, and that at an early date a well-developed system of agreements, etc, grew up which has, by and large, covered the entire labour market.
Overenskomsterne og skifteholdsarbejde..
Agreements and shiftwork
Karakteristisk for overenskomststrukturen i Danmark er en stærk centralisering og en relativ stærk styring fra de centrale organisationer på arbejdsmarkedet (især Dansk Arbejdsgiverforening, Landsorganisationen i Danmark og fagforbundene).
The hallmark of the contractual structure in Denmark is strong centralization and relatively strong guidance from the central labour market organizations (especially the Danish Employers' Association, the Danish Federation of Trade Unions and the trade unions).
Langt de fleste større virksomheder på det private arbejdsmarked er medlem af en arbejdsgiverorganisation og langt de fleste af arbejdsgiverorganisationerne i byerhvervene er samlet i Dansk Arbejdsgiverforening.
By far the majority of large enterprises in the private labour market are members of an employers' association, and most of the employers' associations in the urban sectors are amalgamated in the Danish
Medlemskab af en arbejdsgiverorganisation medfører automatisk, at virksomheden er omfattet af dennes aftaler med arbejderorganisationerne.
Membership of an employers' association means that the enterprise is automatically included in the latter's agreements with workers' organizations.
Af de virksomheder, der indgår i undersøgelsen er 2 ikke medlem af en arbejdsgiverorganisation nemlig Interenzym og International Vaskemiddelfabrik.
Two of the enterprises investigated here are not members of an employers' association, namely, Interenzym and International Vaskemiddelfabrik.
De fleste virksomheder inden for den. kemiske industri er medlem af en brancheorganisation under Industri fagene eller af Industrifagenes
Most enterprises in the chemical industry are members of a trade organization under the Industrial Trades or of the Industrial Trades
18 almindelige Arbejdsgiverforening.
General Employers' Association.
Organisationsprocenten for arbejdstagere er ligeledes meget høj.
The percentage of employee organization membership is also very high.
Inden for industrien nærmer den sig de 90 pet.
In industry it approaches 90%.
Det gælder også arbejderne på Interenzym og International Vaskemiddelfabrik.
Interenzym and International Vaskemiddelfabrik.
De fleste arbejdere i den kemiske industri og langt de fleste skif teholdsarbejdere er organiseret i enten Specialarbejderforbundet i Danmark eller i Kvindeligt Arbejderforbund i Danmark.
Most workers in the chemical industry and by far the majority of shiftworkers are organized into either the Danish Federation of Semi-skilled Workers or the Danish
Vi vil derfor i denne fremstilling af overenskomstforholdene omkriig skifteholdsarbejde koncentrere opmærksomheden om overenskomster mellem arbejdsgivere og arbedsgiverorganisationerne under Dansk Arbejdsgiverforening og dennes underorganisation Industri fagene, cg Specialarbejderforbundet i Danmark og Kvindeligt Arbejderforbund.
Hence, in this description of agreements relating to shiftwork we shall concentrate on agreements between* employers and employers' associations within the Danish Employers' Association and its sub-organization the
Ovenenskomststrukturen for øvrige arbejdere indenfor industrien følger stort set samme retningslinier.
The contractual structure for other workers in industry follows largely the same guidelines.
Den mest grundlæggende aftale mellem arbejdsgivere under DA og arbejdsorganisationerne under LO er den såkaldte Hovedaftale fra 1973.
(Danish Federation of Trade Unions) is the so-called 1973 General
Hovedaftalen regulerer forholdet mellem organisationerne herunder retten til at etablere kollektive konflikter, og indeholder derudover en række generelle bestemmelser.
The General Agreement regulates the relationship between the organizations, including the right to declare industrial conflicts, and includes a number of general provisions.
Den vigtigste af disse er bestemmelsen i Hovedaftalens ( 4 stk. 1, der bekræfter arbejdsgiverens ret til at lede og fordele arbejdet og til at anvende passende arbejdskraft, under forudsætning af at denne ret udøves i overensstemmelse med de til enhver tid gældende overenskomster og andre aftaler.
The most important of these is the provision in Article 4(1) of the General Agreement which confirms the employer's right to control and distribute work and to employ suitable manpower, provided that this right is exercised in accordance with the agreements and other arrangements currently valid.
Arbejdsgiverens ledelsesret indebærer, at de almindeligvis frit vil kunne iværksætte skifteholdsarbejde og/eller overflytte enkelte arbejdere til skifteholdsarbejde, så fremt regler desangående overholdes, og såfremt der ikke findes regler, der begrænser denne ret.
The employer's right to control implies that he may in general, as he so decides, introduce shiftwork and/or transfer individual workers to shiftwork if the rules on this are followed and there are no rules restricting this right.
En anden vigtig af de generelle aftaler er Samarbejdsaftalen af 1970, der bl.a. bestemmer, at der i virksomheder inden for indu stri og håndværk, skal oprettes samarbejdsudvalg med repræsentanter for arbejdstagere og ledelse, såfremt enten arbejdsgiveren eller et flertal af arbejdstagerne foreslår det.
Another important general agreement is the 1970 Agreement on
I samarbejdsudvalgene skal drøftes en række spørgsmål af fælles interesse herunder tilrettelæggelsen af et evt. skifteholdsarbejde.
The works councils discuss many problems of joint interest, including the arrangements for any shiftwork.
Den i forbindelse med skifteholdsarbejde vigtigste aftale er den såkaldte Fællesordning for arbejde i'holddrift (i daglig tale Fællesordningen).
The most important agreement in connection with shiftwork is the so-called Joint Scheme for Work in Shifts (popularly referred to as the Joint Scheme).
Fællesordningen er indgået mellem Dansk Arbejds-
The Joint Scheme has been agreed between the
Fællesordningens bestemmelser vil blive beskrevet udførligt senere, men først vil vi beskrive de mere almindelige overenskomster inden for Industrifagenes og SID's og Kvinde ligt Arbejderforbunds fællesområder.
Joint Scheme will be described in detail later, but first we shall describe the more general agreements within the spheres common to the
Hovedbestanddelen af disse er den såkaldte Fællesoverenskomst senest ændret i 1979.
The main component of these agreements is the so-called Joint Agreement, last amended in 1979·
Fællesoverenskomsten indeholder en række generelle bestemmelser om bl.a. arbejdstid, løn, overarbejde, arbejde på forskudt tid, opsigelsesvarsler, tillids- og sikkerhedsrepræsentanter m.v.
The Joint Agreement includes many general provisions relating to working hours, wages, overtime, abnormal working hours, terms of notice, shop stewards, safety representatives, etc.
Den normale effektive arbejdstid, d.v.s, uden f.eks. eventuelle spisepauser, er efter Fællesoverenskomsten 40 timer om ugen.
Under the Joint Agreement, normal effective working hours, ie without meal breaks, for example, are 40 hours per week.
Arbejdstiden i. de enkelte uger kan efter på forhånd fastlagt måde opslået i virksomheden variere, men må ikke overstige 45 timer.
Working hours within individual weeks may vary in a manner established in advance and posted up within the enterprise, but may not exceed 45 hours.
Minimumslønnen (det vil i praksis sige den normale løn) var for voksne arbejdere pr. 1. marts 1979 32,60 kr. pr. time. Dette beløb dyrtidsreguleres normalt.
On 1 March 1979, the minimum wage (in practice this means the normal wage) was Dkr 32.60/hour for adult workers.
På enkelte virksomheder eller inden for de enkelte foreninger af arbejdsgivere kan der under overenskomstforhandlingerne træffes aftaler om særlige tillæg eller ydelser under hensyntagen til f.eks. kvalifikationer, anciennitet eller arbejdet art, ligesom der kan træffes aftaler om akkord eller produktionstillægsordninger.
In individual enterprises or within individual employers' associations, agreements may be entered into by collective bargaining on special premiums or payments taking account of, for example, qualifications, length of service, or type of work.
Almindeligvis er der tillæg af den ene eller den anden art,så timelønnen overstiger 32,60 kr.
Similarly, agreements may be concluded on piece-work or production bonuses.
Overarbejde betales med fra 1450 øre for den første time stigende til 3600 øre for den femte.
In general, supplements of one kind or another are common, so that the hourly rate of Dkr 32.60 is exceeded.
Efter Fællesoverenskomsten kan der etableres forskudt arbejds tid, d.v.s. arbejde på tider uden for tidsrummet mellem kl.6 og kl.17.
Under the Joint Agreement, abnormal working hours may be declared, ie work at times outside the period between O6OO and 17OO hrs.
Sådant arbejde betales med 775 øre fra kl. 17°° til kl. 22 og 1350 øre fra kl. 2200 til kl. 600.
Additional payment for such work is Dkr 775 from 17OO to 2200 hrs and Dkr 1.35 from 2200 to O6OO hrs.