natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Initiativet fokuserer påfirehovedsektorer,nemligforskning,udviklingoginnovation; fremmeafmindreogmellemstorevirksomheder ogiværksætterånd; udviklingafhumankapitalsamt informations-ogkommunikationsteknologinet,herundere-tjenester ogaudiovisuelinnovation.
Research,development andinnovation i2ioperations focus onfour keyfields:Research,Development and Innovation (RDI); development ofSMEs andentrepreneurship; humancapitalformation; and Information and Communications Technologynetworks,includinge-services andaudiovisualin-novation.
Fra 2000 til 2010
From 2000 to 2010
Der er blevet gjortyderligerefremskridt medhensyn tilfinansie-ringafen række prioriteredehurtige projekter, såsomlasersyn-krotronforsknings-og udviklingsprojektet iTrieste, hvortil Banken udlånte 60mio. Dettelånindgår iopførelsenafenfri-elektron-laser,der muliggør molekylær ogatomar mikroskopi.
Further progress has beenmadeinfinancinganumber of“quickstart” priority projects, suchas the Laser Sincrotrone R & D project in Trieste, for which the Bank lent EUR 60million. This loanishelping toconstruct afreeelectronlaser enablingmolecular andatomicmicroscopy.
Desudenarbejder EIB påat diversificere situdbudaffinansielle produkter for investeringer iforskning, udviklingoginnovation,herundersærligegloballån tilforsknings-og udviklingsintensivemindreogmellemstorevirksomheder ogforretninger med sikkerhediformafintellektuelleophavsrettigheder.
Most of thesewerein thefields ofnanoelectronics,optics,biotechnol-ogyand telecommunications.Among the projects financed, the EIB lent EUR162 million to Novo Nordisk in Denmark, theworldleader in researchintodiabetic therapies, and EUR 50 million for the AustrianVillach Automotive Chips project involving thecon-structionofelectroniccar components. Theseloans brought the EIB’s RDI financing since 2000 toa total of EUR 10.1 billion.
EIBhar opfyldt sineforpligtelser ifølgeinitiativet.
The EIB has lived up toits commitments under i2i.
Knap 80% afden samledelångivninggår tilden private sektor og resten tildenoffentlige,hovedsagelig universitetsforskningog uddannelse.
Close to80% of totallending under i2i takes placein the private sector,withthe remainder in the public sector,mainlyin thefieldof universityresearchandeducation.
Ca. to tredjedeleaflånenevar forbeholdt mindre udviklederegioner i EU-25.
About two thirds ofloans went to theless-developed regions in the EU-25.
Det harmonerer godt meddenfremtrædenderolle, som Lissabondagsordenen vil spille i EU’s fremtidige samhørighedspolitik.
This ties inwellwith theprominent rolewhich the Lisbon agenda will playin the Union’s future cohesion policy.
Baseret pådeførstefemårs erfaringer venter Bankenat kunnenå sit målomat rejseindtil50mia tilydelseaflån tilfremmeafinnovationindenfor rammerneafinnovation2010-initiativet idetteårti.
Basedon thefi rst fiveyears of experience, the EIB’soverall objectiveofmobilising up to50billionoflendingtofoster innovation under its i2i programmeover thecurrent decadeis on track.
I 2004 investerede EIB 4,1 mia i 27 projekter for forskning, ud-viklingoginnovation. Hovedpartenvedrørtenanoelektronik,optik,bioteknologiog telekommunikation.
Incooperationwith the EuropeanCommission, the Bank pressedaheadin 2004withits efforts todefinenewfinancialinstruments designed toincrease theleveragebetweenloans andgrants (typ-icallyfrom the EuropeanUnion, but alsoofnationalorigin) andtomobilise resources for RDI-relatedinvestment.
Blandt lånenekannævnes 162 mio til Novo Nordisk i Danmark, der er verdens fø-rendeforskningscenter for sukkersygebehandling,og50mio tildet østrigske projekt Villach Automotive Chips for fremstilling af elektroniske bilkomponenter.
This windowis aimedat financinginvestments witha totalcost of up to EUR 50 million, particularly in i2i sectors.
Desudenoprettededenet særligtvinduefor mellemstore MidCap-virksomheder, der ofteer meget innovative.
The Bank is increasinglyinvolvedinfinancing public-private partnerships.
Uddannelse/videreuddannelse
Education/Training
Udviklingafmindreogmellemstorevirksomheder samt iværksætterånd
Information and Communications Technology (ICT) networks
Somvigtigekanaler for spredningafinnovationogdataudveks-lingmellemvirksomheder modtoginformations-ogkommunika-tionsteknologinet i 2004ialt 1,3 miaiformaf13 forretninger.Heriindgik400mio tilmobiltelefonnettet TIM i Italien, der indførertredjegenerationsmobilkommunikation,UMTS.
As essentialvehicles for thediff usionofinnovationanddataex-changebetweencompanies,ICTnetworks attracted EUR 1.3 billionin13 transactions in 2004.
E-tjenester spillerligeledes envigtig rolle,idet Bankenudlånte50mio til Otto Versand i Tyskland medhenblik på udvidelseaffi firmaets e-handel.
Suchloans included EUR 400 million for the TIM mobile network in Italy, introducing third generation UMTS mobile telecommunications services.E-services also playanimportant role: the Bank lent EUR50million to Otto Versand in Germany toexpandits e-business.
EIB øgede sin støtte tilmindreogmellemstorevirksomheder viagloballånyderligerei 2004,nemliggennemåbningaf særligekreditlinjer for investeringer,der falder ind under innovation 2010-initiativet, i Østrig og Italien. IItalienfremmededenopret-telsenafetvidenskabs-og teknologicenter for innovativemindreogmellemstorevirksomheder medet lån på100mio.
The EIB’s supportfor SMEs throughits globalloans was further developedin 2004with theopeningof specificlines ofcredit for i2i-relatedinvestments in Austria and Italy.
EIB-Grup-pens særlige datterselskab EIF stillede 358mio til rådighedfor 15venturekapitalfonde,der forsyner innovativemindreogmel-lemstorevirksomheder medegenkapitalressourcer.Dissenyefor-retninger bragte EIF’s samlede porteføljeop påca. 2,8mia,der erinvesteret i199fonde.
The EIB Group’s specialisedsubsidiary, the EIF, committed EUR 358millionin15venturecapitalfunds providing innovative SMEs withequity resources.Thesenewoperations brought the EIF’s total portfolio to around EUR 2.8billion,investedin199funds.
I 2004 indgik EIB to rammeaftaler påhver 20mioiforlængelseaf sit samarbejdemed tofinansielleinstitutioner i Frankrigmed specialeifinansie-ringafav-sektoren.
In 2004, the EIB lent EUR1.7 billionfor 18education projects. Manyof theseconcern the provisionofhigher educationor uni-versityfacilities, suchas in Lower Saxony, North Rhine-Westphalia, Bremen and Schleswig-Holstein in Germany.
Indtil udgangenaf 2004 havde EIB’s partner-skabmeddisseinstitutioner resulteret ien portefølje på50filmeller tv-programmer med samlede produktionsomkostninger påca. 0,5mia.
Between 2000andtheendof 2004,loans for investment inhumancapital reached EUR 7.2 billion under i2i.
Miljø og livskvalitet Individuelle lån i 2004
Environment and quality of life Individual loans in 2004
Påverdensbasis beløbdeindividuellelån sig 10,9 mia, der af 10,4 mia i EU-25.
Worldwide,individualloans amounted to EUR 10.9 billion, of which EUR 10.4billion in the EU-25.
EIBhar sat sig sommålat stillemellem 30og35% af sineindividuellelåniden udvidede Union til rådighedfor projekter for miljøbeskyttelseog-forbedring.
The EIB has set itself thegoalofdevotingbetween 30% and 35% ofallits individualloans in the enlargedUnion to projects safeguardingandenhancing theenvironment.
Dadennelån-givning repræsenterede 36% i 2004,blevdettemål således mereendnået.
With suchlending reaching 36% in 2004, this target was infact exceeded.
De10,4miaomfatter ikkemindremiljøprojekter,dergennemføres aflokalemyndigheder ogfinansieres viagloballån.Det anslås,at dennelångivningbeløb sig tilandre 2,3 mia.
The EUR 10.4billiondoes not include small-scaleenvironmental schemes carriedout bylocalauthorities andfinanced throughgloballoans.It is estimated that suchlendingamounted toanother EUR 2.3 billion.
Naturmiljøet Miljø og sundhed Bymiljøet Regionalt ogglobalt miljø
Natural environment Environment and health Urban environment Regional and world environment
*Davisse projekter tjener flereformål,kandeenkelte rubrikker ikke sammentælles.
*As certain projects meet several sub-objectives, thevarious headingscannot beadded together.
I tiltrædelseslandene Bulgarien og Rumænien var miljølånenes andelendnu højere. I partnerlandene i Middelhavsområdet udgjordemiljølånene 254mio.
In theAccessionCountries of Bulgaria and Romania, the percent-ageofenvironmentalloans was evenhigher.In the Mediterranean Partner Countries,individualloans for environmental schemes reached EUR 254million.
Yderligere100miogik til Sydafrika og 175mio til Balkanlandene, og de bidrog alle tilenvarig udvik-lingi partnerlandene.
Afurther EUR100millionwent to South Africa,whileEUR 175 million went to the Balkans, all contributing to sustainabledevelopment in the partner countries.
Miljølångivningens hovedtræk
Environmental lending highlights
I 2004 stillede Banken 2,2 mia til rådighed (heraf89% i EU-25) for projekter for forbedringafluft-ogvandkvaliteten (vandforsy-ningogkloakering) meddirektevirkning påmenneskers sundhed.
In 2004, the Bank provided EUR 2.2 billioninfinancing (89%ofwhichin the EU-25) for projects designed toimproveair andwa-ter quality (water supplyand sanitationschemes),withadirect impact on human health.
Ialt0,6 miagik tilbehandlingafaffaldogfarligt affaldeller rensningafforurenedeområder (Tunesien) ogoversvømmelses-sikring (Niedersachsen i Tyskland), hvilket bidrager tilenbedreforvaltningafnaturressourcerneognaturbeskyttelse.
EUR 0.6 billion in EIB loans went toprojects involving solidandhazardouswastemanagement, thecleaning-up of polluted sites (Tunisia) andflood protection (Lower Saxony,Germany),contributing toimprovednatural resourcemanagement andnature protection.
Klimaforandringer
Renewable energy
Ibegyndelsenaf 2004 indledte EIB trenyeklimaforandringsini-tiativer:
Inearly 2004, the EIB launched threenewclimatechangeinitia-tives:
Med sigte påat øge støtten til EU’s politiskemålom størrebrugafvedvarendeenergiog reduktion af drivhusgasemissionerne forpligtede Banken sigi 2004 tilat styrke sinlångivning til projekter for vedvarendeenergi til50% af sin sam-ledelångivning tilnyelproduktionfrem til 2010. Pågrundlagafdeherskende tendenser vil Banken da udlåne 700mioårlig tilproduktionafvedvarendeenergi.
Inorder to step up supportfor the EU’s policyobjectives ofincreased useof renewableenergyand reducedgreenhousegas emissions, the Bank undertookin 2004 toincreaseits lendingfor renewableen-ergy projects to50% ofallloans for newelectricitygenerationby2010.
Også udenfor EU sigter Bankenmodat øge sinlångivning tilvedvarendeenergi.
Outside the EuropeanUnion, the Bank is likewiseaiming toincreaseits lendingfor renewableenergy.
Enordningfor tekniskbistandiforbindelsemedklimaforan-dringer (CCTAF) på10miofor afholdelseafbetingede tilskud til forberedelse af JI- og CDM-projekter
The EUR 500m Climate Change Financing Facility (CCFF) – of which EUR 100m is allocated to the Clean Development Mechanism (CDM) and Joint Implementation (JI) projects –in supportofclimatemitigationmeasures by European businesses partici-patingin the EU’s Emissions Trading Scheme (ETS), startingon1January 2005;
Lånene til projekter for vedvarendeenergiblev påialt287 mioi 2004.
Loans for renewableenergy projects totalled EUR 287 millionin2004.
Desudenhar Bankengodkendt,menendnu ikkeindgåetaftaler omen række projekter for vedvarendeenergi tilenværdiaf1mia.
Inaddition,EUR1billionworthof renewableenergy projectshavealreadybeenapprovedbut not yet signed.
Deneuropæiske partnerskabskarbonfond (EPCF) for udveks-lingafkarbonkreditter,hvis driftstekniskedetaljer i øjeblikketdrøftes af EIB og Verdensbanken.
The “Pan-European Carbon Fund” (PECF),acompliancefundwhoseoperationaldetails are the subject ofongoingdiscus-sions between the EIB and theWorld Bank.
Fremover vil Banken søgeat øge sinfinansieringaf projekter for vedvarendeenergi,der omfatter nyoginnovativteknologi,såfremt dehar udsigttilat blive økonomiskbæredygtigeindenfor en rimelig tidshorisont.
In thefuture, the Bank aims toincreaseits fundingof thoserenewableenergy projects that involvenewandinnovative tech-nologies,as longas such projects have the potential tobecomeeconomicallyviablewithina reasonable timeframe.
Someksempler på sådanne projekterkannævnes solarenergi (herunder hybridprojekter), udnyttelseafbrint ogbrændselsceller,biobrændseloghavprojekter (bølgeog tidevandskraft).
Thekinds of projects that it willconsider are solar power (includinghybridschemes),hydrogenapplications andfuelcells,bio-fuels andmarineapplications (waveand tidal power).
Angående JI og CDM er der hidtilblevetudvalgt et mindreantal projekter,der ventes at resultereikarbon-kreditter,men somikkevilværeafsluttedefør 2005eller senere. VerdensbankenogEIB samarbejdededesudennærtomforberedel-serne til EPCF.
As for the Joint Implementationand the Clean Development Mechanism,a smallnumber of projects that shouldgeneratecarboncredits havebeenidentified sofar,but willnot befinalised until 2005or later.In 2004, theWorld Bank and the EIB alsoworked together closelyon preparing the Pan-European Carbon Fund.
Idecember 2004 undertegnedede tobanker såledesenfælles hensigtserklæring.
The two banks signed aMemorandumofUnderstanding inDecember 2004.
EPCFvilbliveoprettet specielt for at hjælpe EU-staterne og de europæiske virksomheder, der udgør mål-gruppenafinvestorer,medat overholdederes forpligtelser vedrø-rendedrivhusgasemissioner ifølge EU-lovgivningen og EU’s politikfor klimaforandringer til støttefor Kyotoprotokollen.
The PECF will be set up specifically tohelp EUMember States and European corporations, as the target investors, tofulfil their greenhousegas emissions obligations under EUlegislationandinaccordancewith the Union’s climate change policyin supportof the Kyoto Protocol.
EIB spiller enaktiv rolle i forbindelsemed EU’s vandinitiativ.
The EIB plays anactive rolein the EUWater Initiative.
Det blevindledt på topmødet i Johannesburg i 2002 ogfokuseredeoprindelig på Afrika.
Launchedat the Johannesburg Summit in 2002 and initially focused on Africa, the Initiative’s broad goal is toimproveco-operation,coordination, policycoherenceanddemand responsiveness in thewater sector in the ACP countries.
Dets generellemåler attilskynde tilmeresamarbejde,koordination, politiskkonsekvens oglydhørhedover for efterspørgslen i vandsektoren i AVS-landene.
To add a financial dimension, the European Commission has proposed an EUWater Facilityas adedicatedinstrumentunder the Cotonou Agreement, providingfundsfor technicalassistanceandallowingfor ad-ditionalinvestment.
Bankenhar allerede udvalgt en række projekter ogagter atudbyggesinaktivitet indenfor vandforsyning, spildevandogkloakeringyderligere.
Afi rst tranche of EUR 250millionwas allocated in November 2004,withthe possibilityof the Facility being increased to EUR 500 million.
Denbidrager derved tilvirkeliggørelsenafmillenniumudviklingsmålenefor vand og kloakering i AVS-landene.
TheBankhas alreadyidentifiedanumber of projects and plans tofurther increase thelevelofits activityin thewater supply,wastewater and sanitation sector.It is thus playingits partinhelping toachieve the Millennium Development Goals for water andsanitationin the ACP countries.
Udviklingenaf transeuropæiskenet for transport,energioverførseloginformationer afvitalbetydningfor EU’s økonomiskeog socialeintegration. EIB spiller envæsentlig rollefor finansieringenaf transeuropæiskenet ogadgangsnet.
Thedevelopmentof trans-European transport,energyandinformationnetworks (TENs)is vitalfor the European Union’s economic and social integration.
Merværdiskabelsegennemfinansieringaf transeuropæiskenet
Adding value in TENs funding
Siden Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994,hvor ideenom transeuropæiskenet blevformuleret ogder blevudarbejdet enlisteover højt prioriterede transeuropæiskenet,er Bankenblevet denførendekilde tilbankfinansieringafdisseomfattendenet.
Since the Essen European Council inDecember 1994,when theconcept ofTrans-EuropeanNetworks (TENs) was formulatedandalist of priority TENs was drawn up, theBankhas become theleading sourceofbankfinancefor thesemajor networks.
Af de i Essen udvalgte projekter fremmer EIB12udaf14 transportprojekter og8 udaf12 energiprojekter.Iperioden1993-2004 udlånteden 63 mia til transportprojekter,8,2 mia tilenergiprojekter og18,7 mia til telekommunikationsprojekter.
The EIB is supporting twelve of Essen’s fourteen priority transportprojects andeight of the twelve priorityenergy schemes.In theperiod1993-2004,lendingamounted to EUR 63 billionfor transport TENs, EUR 8.2 billionfor energyTENs and EUR 18.7 billionfor telecommunications TENs.
EIBhar udviklet en særlig tilgang tilfinansieringaf transeuropæi-skenet,der kræver betydeligebeløb,men samtidiget omfattendetekniskogmiljømæssigt input.
The EIB has developeda specificapproach tofinancing trans-Euro-peannetworks,which requirelarge sums ofmoneyas wellas acomprehensive technicalandenvironmentalinput.
Udover at stille sin storefinansiellekapacitet,der er fokuseret påmeget langeløbetider (25år eller mere), til rådigheder Bankeni stand tilat forbedre projekternes finansiellegrundlagvedattilbydeforhåndsfinansieringog tilbage-betalingsvilkår,der er skræddersyedeefter projektcyklen, tagehen-syn til tidligere undersøgelser,ledefinansieringens tilvejebringelse,så risikoendeles medandreinvestorer,ogmobilisereandrekilder tilbankfinansiering (eller tilskud fra EU) medhenblik på skabelseafeneffektivfinansieringspakke.
Inadditiontobringingits substantialfinancialcapacity tobear,focusedontheverylong term (25years or more), the Bank is able toenhancea project’s financialenvironment byoffering pre-financingandrepayment terms tailored to the project cycle, takingaccount ofprior studies,conductingfinancialengineering toenable risks tobesharedwithother investors andmobilisingother sources ofbankfinance (or EUgrants) tocreateeffectivefinancing packages.
Denkatalysatorvirkning, somEIB’s input har,fremgår særlig tydeligtafdet stigendeantaloffentlig-private partnerskaber, som Banken fremmer.
Thecatalyticeffect of the EIB’s input is particularlyevident in thegrowingnumberof public-private partnerships (PPPs) supportedby the EIB.
I 2004indgikden således aftaler omlån på1,6 mia tiloffentlig-private partnerskabers projekter.
In 2004, the Bank signedloans totalling EUR 1.6 billionfor PPP projects.
Deneuropæiskeindsats for vækst
EuropeanAction for Growth
EIBmedvirkedeaktivtved udarbejdelsenafdeneuropæiskeind-sats for vækst.
The EIB was activelyinvolvedin the preparationof the EuropeanAction for Growth.
Denneindsats, somDet Europæiske Råd vedtog påmødet i Bruxelles idecember 2003, sigter modat styrke Europas langfristedevækstpotentialegennem øgedeinvesteringer i trans-europæiskenet samt iinnovation,forskningog udvikling.
Adoptedby the Brussels European Council inDecember 2003, this initiativeaims to strengthen Europe’s longterm growth potential throughincreasedinvestment in TENs as wellas in innovation and R & D.
Denneenergiskeindsats i EU modsvares af EIB’s aktivitet uden for EU.
In the TENs sector, the EuropeanAction for Growthhas identified30new priority projects totalling an estimated EUR 400 billion.
I trådmedden strategi,der er fastlagt iførtiltrædelsesaf-talerneogdefælleseuropæiske transportkonferencer på Kreta (1994) og i Helsingfors (1997) har Bankenafsat over 40% af sinlångivningidenyemedlemslandeog tiltrædelseslandene i Central- og Østeuropa tilløsningafkommunikationsproblemer.Generelt finansierer Bankenogså transport-ogenergiprojekter,der bidrager tilat forbedrekommunikationsforbindelsernemel-lemden udvidede Union og dens naboer,indenfor rammerneafdennyeeuropæiskenaboskabspolitikogeuro-middelhavsord-ningenfor investeringog partnerskab (FEMIP).
This driveinside the EuropeanUnion is matchedby the EIB’s activity outside the EU. Inlinewith the strategy set out by thepre-accessionagreements and thePan-EuropeanConferences of Transport Ministers in Crete (1994) and Helsinki (1997), theBankhas devotedover 40% ofits lendingin the newMember States andAccessionCountries inCentral and Eastern Europe to solvingcommunications problems.Morebroadly,in thecontext of thenew “EuropeanNeighbourhood Policy ” and the “Facilityfor Euro-Mediterranean Investment and Partnership ” (FEMIP), the Bank is alsofinancing transportandenergy projects contributing to theimprovement ofcommunications links between the enlargedUnion and its neighbours.
Hvadde transeuropæiskenet angår er der indenfor rammerneafdeneuropæiskeindsats for vækst blevetudvalgt30nyehøjtprioriterede projekter tilen samlet skønnetværdiaf400mia.Projekterneer udvalgt pågrundafderes betydningfor integratio-nenafdet indremarkediden udvidede Union, deres modenhed,deres økonomiskeogfinansiellebæredygtighed,deres betydningfor vækstenogderes løftestangsvirkning påden privatekapital.
To support the EuropeanAction for Growth, theBankhas established a new TENs Investment Facility (TIF) designed to invest EUR 50 billion in this sector by theendof thedecade,halfofwhichbyend-2006,for themost advancedof these projects.
Prioriteret transeuropæisk net
Routes of priority Trans-European Networks (TENs)
Delafettranseuropæisknet,hvortilder er givetfinansieringstilsagn
Sections of TENs concernedbyfinancingcommitments
Vej-ogjernbaneforbindelser i Central- og Østeuropa
Roadand railcorridors inCentral and Eastern Europe
Udnyttelse af olie- og naturgasforekomster
Development ofoilandnaturalgas fields
Flersporet fjernbetalingsanlæg
Multi-laneelectronictoll system
Blandt tiltrædelseslandene modtog Bulgarien et lån på 20miotilopførelsenafenvej-ogjernbanebro pådenfælleseuropæiskekorridor IVVidin (Bulgarien) -Calafat (Rumænien).
In the Accession Countries, Bulgaria be n e fi ted from a EUR 20millionloanfor theconstructionofacombined (roadand rail) bridge in Pan-EuropeanCorridor IV between Vidin (Bulgaria) and Calafat (Romania).
Lånene til transeuropæiskeenergiprojekter (1,3 mia) gik til pro-duktionogimportafnorskgas til Det Forenede Kongerige, anlæg og drift afenimportterminalfor fordråbet naturgas i Sagunto (Spanien), forbedring og udvidelseafgastransmissionsnettet i Spanien og sammenkoblingenafdet danskeognederlandskenaturgastransmissionsnet i Nordsøen.
Loans for energyTENs (EUR1.3 billion) targeted projects involving the productionandimportinginto the UK of Norwegian gas, construction and operation of a liquefied natural gas (LNG) import terminal in Sagunto (Spain), upgradingandextensionofthegas transmissionnetwork throughout Spain, and interconnection of Danish and Dutch natural gas transmissionnetworks in the North Sea.
Offentligprivate partnerskaber udgør enforholdsvis nytilgang tiletableringafinfrastrukturer ogleveringafof-fentlige tjenester.Deres hovedfordeler størreeffektivitetgennemdelingaf projektrisikoen,der bæres afdem,derer bedst egnede tilat styreden,idet anlægs-ogdriftsri-sikoenbæres af privatevirksomheder,medens offentligemyndigheder påtager sigansvaret for attilvejebringeogfastholdeafbalancerede retligeog økonomiske rammer ihele projektets levetid.
PPPs represent a relativelynewapproach tobuildinginfrastructureanddelivering public services.Their mainattractionlies in theincreasedefficiencyandeffectiveness achievedby sharinga project’s risks,whichare shoulderedby thosebest able tomanage them: theconstructionandoperational risks areborneby privateenterprise,whilepublicauthorities takeon the responsibilityfor estab-lishingandmaintainingabalancedlegalandeconomicframework throughout thelifeof theproject.
Desudengør offentlig-privatepartnerskaber det muligt for offentligemyndigheder atetablereoffentlige serviceinfrastrukturer og samtidigikkeblot fordeleinvesteringsbyrden tidsmæssigt,menivissetilfældeogsåindgåforpligtelser udenfor balancen.
Inaddition,PPPs enable publicauthorities tocreate public serviceinfrastructurewhile staggering theburdenof their investment over timeand,incertaincases,allowingoff-balancesheet commitments.
Langt størstedelen af EIB’s långivning tiloffentlig-privatepartnerskaber er koncentreret i transportsektoren (85% afalle tilsagn) samtuddannelses-og sundhedssektoren(13%).
Thevast majorityof the EIB’s PPP lending is concentratedinthe transport sector (85% of totalapprovals) andinhealthandeducation (13%).