natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Numrene efter de variable stemmer med deres nummerering i fig. 2.
The numbers after the variables tally with their numbering in figure 2.
Til udstyrets årlige omkostninger (afskrivning, renter, etc.) vælger vi så to værdier:
So we choose, for the annual costs of the equipment (depreciation, interest, etc.) two values :
Hvis u = 44 χ 48 = 2112 timer om året B ~ 0,11 .
If u = 44 χ 48 = 2112 hours per annum Β ~ 0.11 .
Hvis ul = 168 χ 48 = 8166 timer om året (i tilfælde af kontinuerligt
If ul = 168 χ 48 = 8166 hours per annum (in case of continuous seven­day working) Β ­ν 0.21 .
Den første antagelse har udgangspunkt i forventningen om, at disse omkostninger ikke er afhængige af det årlige antal produktionstimer.
The first assumption starts from the expectation that these costs are not dependent on the number of production hours per annum.
Den anden antagelse forudsætter, at omkostninger for maskiner, etc.
With the second assumption it is assumed that the costs of the machines, etc. are directly proportional to IJ u .
Hvis u.. = 2112 timer om året, giver begge antagelser praktisk talt det samme resultat.
If u = 2112 hours per annum, both suppositions produce virtually the same result.
Også med hensyn til den årlige produktionsmængde gør vi to mere eller f mindre ekstreme antagelser:
Also for the production volume per annum, we make two, more or less extreme assumptions : p c
Med antagelse (c) er kapaciteten af maskinerne, etc. proportioneret med den investerede kapital.
With assumption (c) the capacity of the machines, etc. is proportionate to the invested capital.
Med antagelse (d) forudsættes, at kapaciteten med kapitalforøgelse investeret pr. arbejdsstation forøges mere end proportionalt.
With supposition (d) it is assumed that the capacity with increase of capital invested per work station increases more than pro­portionately.
Af det foregående følger for de resterende årlige omkostninger:
From the foregoing follows for the remaining cost per annum:
Desuden antager vi, at også:
Furthermore we assume that also:
(1) produktionsværdi pr. år, K (2) arbejdslønninger pr. år, L„ (3) omkostninger til udstyr pr. år, B
(1) production value per annum K (2) labour cost per annum L. (3) cost of equipment per annum B(4) remaining cost per annum 0„ (5) invested capital I.
(4) resterende omkostninger pr. år, 0„ (5) investeret kapital, I„ alle er proportionale med den årlige produktionsværdi P.') og vi skriver så (også på grundlag af antagelser (c) og (d)): Ksc^jlj, (g) og
are all proportionate to the production volume per annum Ρ ') and so we write (also on grounds of the assumptions (c) and (d) ):
2 = CgUjIj, og
2 = CgUjIj, and
') Disse antagelser er ikke altid korrekte.
These assumptions are not always correct.
Hvis alternative systemer for skiftarbejde overvejes for en organisation, bør man derfor altid finde ud af, hvordan forholdene er i det foreliggende tilfælde.
If alternative shiftwork systems are being considered for an organization, it should, therefore, always be ascertained how the relationships are in the given case.
Nu er der 2x2=4 varianter, der skal underkastes yderligere under søgelse med hensyn til forholdet mellem forrentningen, R, på den ene side og u (årlige produktionstimer pr. arbejdsstation), 1 (arbejds lønninger pr. arbejdsstation pr. time), I (investeret kapital) og f
Now there are 2x2=4 variants to be investigated further for the rela­tionship between the rate of return R on the one hand and u (production hours per work station per annum), 1 (labour cost per work station per hour),
(antal arbejdsstationer) på den anden side.
(invested capital) and f (number of work stations) on the other.
Med hensyn til I„ antager vi også nogle yderligere varianter.
In respect of I we also assume some further variants.
Med hensyn til ligning (o) skal vi se på to muligheder:
With regard to equation (o) we shall look at two possibilities:
Hvis u = 2112 timer om året, får vi for (o") I„ ­ 51.. .
In respect of equation (p) the variants are:
I tilfælde u = 2112 timer om året, I /f = 100.000 og f = 10 får vi
In case u = 2112 hours per year, I,/f, = 100 000, and f = 10, we get for
(omkostninger til udstyr, etc. pr. år)er proportioneret med produktet af II (investeret kapital) og kvadratroden af produktionstimer pr.
(cost of equipment, etc. per annum is proportionate to the product of II (invested capital) and the square root of the production hours per work station per annum u ), p
arbejdsstation pr. år u,),
(c) i = c iVi and therefore
(kapacitet af udstyret proportioneret med den investerede kapital),
(capacity of the equipment proportionate to the capital invested), ui
("anden" investeret kapital svarende til u.. /400 gange den investerede kapital i den del af organisationen, for hvilken alternative systemer for skiftarbejde er under overvejelse),
('other' invested capital equal to u /400 times the invested capital in the part of the organization for which alternative shiftwork systems are being considered),
For lønsomheden får vi (ved hjælp af ligninger (g), (o"), (b), (e), (i), (k) og (m)):
We arrive for the profitability (with the aid of the eqns. (g), (o"), (b), (e), (i), (k) and (m) ) at:
UDBREDELSE
INCIDENCE
Skifteholdsarbejdets almene udbredelse
The Overall Incidence of Shiftworking
Skifteholdsarbejdets udbredelse efter industrigren og beskæftigelse
The Incidence of Shiftworking by Industry and Occupation
Forklaring af skifteholdsarbejdets udbredelse og tendenser Prognose vedr. skifteholdsarbejdets udbredelse i 19Ô2 Usociale arbejdstiders udbredelse og tendenser
Forecasting the Incidence of Shiftworking in I982 "
- Datakilder: Nogle sammenligningsproblemer mellem kilderne
Appendix I' - Sources of Data: Some Problems of Comparison between Sources
- Skifteholdsarbejdets definitioner og beskrivelser af de mere almindelige arbe jdsmønstre
Appendix II - Definitions of Shiftworking and Descriptions of the More Common Work Patterns
Bilag III - Forklaring af skifteholdsarbejdets udbredelse: Økonometriske resultater
Appendix III - Explaining the Incidence of Shiftworking: Econometric Results
TABELLERNES INDHOLD:
LIST OF TABLES
Sammenligning og overensstemmelse mellem alternative informationskilder vedr. skifteholdsarbejde.
Comparison and reconciliation of alternative sources of shiftwork information.
Antal skifteholdsarbejdere i alle industrigrene og servicefag,
Numbers of shiftworkers in all industries and services.
Skifteholdsarbejde: udbredelsen blandt mandlige og kvindelige arbejdere.
The incidence and changing importance of various types of shift systems.
Mandlige og kvindelige skifteholdsarbejdere i alle industrigrene og servicefag.
Shiftworking: the incidence amongst males and females.
Skifteholdsarbejde: udbredelsen blandt manuelle og ikkemanuelle arbejdere.
Shiftworking: the incidence amongst manuals and non-manuals.
Manuelle og ikkemanuelle skifteholdsarbejdere i alle industri grene og servicefag,
Manual and nonmanual shiftworkers in all industries and
Mandlige manuelle, mandlige ikke-manuelle, kvindelige manuelle og kvindelige ikkemanuelle skifteholdsarbejdere i alle industrigrene og servicefag.
female shiftworkers in all industries and services.
Procent skifteholdsarbejdere af alle manuelle arbejdere.
Shiftworkers as a percentage of all manual workers.
Udbredelsen af varige nat-, alternerende dag- og natskift, samt roterende treskiftsystemer i 1978,
Total shiftworkers by year and percentage increase or
Den skiftende udbredelse af dobbeltdagsarbejde,
The incidence of permanent nights, alternating day and nights, and rotating threeshift systems in 1978.
Samlede antal skifteholdsarbejdere og antal kvindelige skifteholds arbejdere i 196^ og 1978.
The changing incidence of the three 'less acceptable' shift patterns.
Skifteholdsarbejdets udbredelse i de forskellige erhvervsgrupper i 1976.
The changing incidence of double-day working.
Beskæftigelserne med de ti højeste udbredelsesrater.
Occupations that have the ten highest incidence rates.
Sammenfatning af variabler og forventede fortegn.
Summary of variables and expected signs.
Simulerede antal skifteholdsarbejdere i I982 med alternative politiske foranstaltninger og strukturelle ændringer,
Simulated numbers of shiftworkers in I982 under alternative policy measures and structural changes.
Antal skifteholdsarbejdere beskæftiget med natarbejde og natarbejdets udbredelse efter systemtype: alle fabriksindustrier,
Incidence of shiftwork by type of system.
27, Antal kvinder, der dækkes af dispensationsforordningerne den 31. december hvert år.
The incidence and changing importance of various types of shift system.
Dataenes karakteristiske egenskaber efter udgiverkilder Ikke-roterende og roterende skiftsystemer Sammenfatning af variabler og forventede fortegn.
Summary of variables and expected signs.
Forklaring af skifteholdsarbejdets udbredelse,
Explanation of the incidence of shiftworking.
DIAGRAMMERNES INDHOLD:
MST OF DIAGRAMS
Familieforpligtelser, arbejdstagernes alder og tilbøjelighed til at arbejde i skift,
Family commitments, the age of employees and the propensity to work shi fts.
Prognose vedr, udbredelsen af skifteholdsarbejdet i alle fabriksindustrier,
Forecast incidence of shiftworking in all manufacturing industries.
Procent manuelle arbejdere i fabriksindustrierne,
Percentage of manuals in manufacturing industries.
Formodede antal skift pr, uge, antal timer pr, dag og skifttider.
Assumed numbers of shifts per week, numbers of hours per day and times of shifts.
Skifteholdsarbejdets udbredelse og tendenser i Det forenede Kongerige
The Incidence of and Trends in Shiftwork in the United Kingdom
Indtil for nylig fandtes der kun meget få data vedr, skifteholdsarbejde i Det forenede Kongerige, I 1978 indsamlede IFF Research Ltd, imidlertid et omfattende datamateriale vedr, skifteholdsarbejdets udbredelse.
In 1978, however, IFF Research Ltd.
Til klarlæggelse og analyse af den aktuelle situation og til etablering af vigtige ten denser inden for skifteholdsarbejdet anvender nærværende rapport IFF-dataene sammen med arbejdsministeriet (Department of Employment) i 195^ og 1964 indsamlede, tillige med andre sekundære kilder.
This report uses the IFF data in conjunction with that collected by the Department of Employment in 1954 and 1964, and other secondary sources, to clarify and analyse the present situation and establish important trends in shiftworking.
For det første beskrives skifteholdsarbejdets udbredelse i alle industrigrene og servicefag, opdelt efter systemtype, mandlige/kvindelige og manuelle/ikke-manuelle arbejdstagere.
First, the incidence of shiftworking over all industries and services is considered, disaggregated by type of system, male/female, and manua1/non-nanual breakdown.
Resultatet opdeles herefter yderligere efter industrigren og beskæftigelse.
The evidence is then disaggregated further, by industry and occupation.
Det ses klart, at skifteholdsarbejdets udbredelse udviser betydelige variationer i industrigrene som helhed samt i tidens løb.
It is evident that the incidence of shiftworking has shown significant variation across industries and over time. The next stage of the
Rapportens næste stadium er derfor en oversigt over resultaterne af en økonometrisk model, udarbejdet til forklaring af denne variation.
Report therefore outlines the results of an econometric model built to explain this variation.
Vi har herefter forsøgt at stille en prognose over skifteholdsarbejdets udbredelse i 1982 under forudsætning af, at den økonomiske politik ikke ændrer sig væsentligt.
An attempt is then made to forecast the incidence of shiftworking in 1982 under the assumption of no major changes in economic policy.
Endelig fokuserer forskningen på udbredelsen af og tendenserne inden for "usociale arbejds tider", som skifteholdsarbejde indebærer.
Finally the research focuses on the incidence and trends of "unsocial hours of work" implied by sh iftworking.
Vi ønsker at takke fru L, Lee for hendes forekningsassistance og frk, L, Brewin for hendes hurtige og nøjagtige maskinskrivning.
We would like to extend our thanks to Mrs. L Lee for her research assistance, and Ms. L. Brewin for her speedy and accurate typing.
Vi er også IFF Research Ltd, tak skyldig for deres hjælpsomme samarbejde·
Thanks also to IFF Research Ltd. for their helpful co-operation.
I løbet af 1970'erne har skifteholdsarbejde vundet stadig større betyd ning inden for produktion og beskæftigelse.
During the 1970s shiftworking has become an increasingly important feature of production and employment.
Samtidigt er det blevet et endnu vigtigere planlægsningspolitisk problem.
At the same time it has become an increasingly important policy issue.
Indtil for nylig fandtes der kun få data vedr. dette aspekt af arbejdsorganisationen.
Until very recently there has been a paucity of data about this aspect of work organisation.
I 1978 indsamlede IFF Research Ltd. imidlertid et omfattende datamateriale vedr. skifteholdsarbbejdets udbredelse.
In 1978, however, IFF Research Ltd. collected a substantial body'of data on the incidence of shiftworking.
Herigennem forsynes forskere og planlæggere med uvurderlige informationer, specielt fordi de senest i 1964 indsamlede data så ledes bliver ført à jour.
This provides invaluable information to researchers and policy makers, particularly insofar as it updates information that was last collected in 1964.
Nærværende rapport anvender IFF-dataene sammen med de af Social- og Arbejdsministeriet (Ministry of Labour og Department of Employment) i 1954 og 1964 indsamlede data til klarlæggelse og analyse af den aktuelle situation og til etablering af vigtige tendenser.
This report uses the IFF data in conjunction with that collected in 1954 and 1964 by the Ministry of Labour and Department of Employment, to clarify and analyse the present situation and to establish important trends.
Resultaterne af IFF-undersøgelsen vedr, skifteholdsarbejde i servicesektoren foreligger ikke i øjeblikket, og vor analyse fokuserer hovedsageligt på fabrikssektoren.
At the present time the results of the IFF survey of shiftworking in the services sector are not available and our analysis focuses mainly on the manufacturing sector.
Siden 1973 er denne vigtige datakærne blevet suppleret med en årlig tidsrække, der er stillet til rådighed af New Earnings Survey og som vedrører antallet af skifteholdsarbejdere, der modtager skiftbonusser.
This main core of data is supplemented with an annual time series since 1973 provided by the New Earnings Survey, on the numbers of shiftworkers receiving shift premia, which has the virtue of being disaggregated by sex, manua1/non-manual and occupational groups, and of covering the services as well as manufacturing industries.
Den udmærker sig ved at være opdelt efter køn, manuelle/ikke-manuelle og erhvervsmæssig grupper og at dække servicefagene så vel som fabriksindustrierne.
In addition, a much longer time series of data provided by the Health and
Herudover anvendes en meget længere tidsrække af data, der er stillet til rådighed af Forretnings udvalget for Sundhed og Sikkerhed (Health and Safety Executive) vedr. det antal kvinder, der dækkes af dispensationsforordningerne vedr. arbejde til abnorme tider i medfør af Arbejderbeskyttelsesloven (Factories Act) for således at analysere vigtige tendenser blandt i skiftehold arbejdende kvinder.
Safety Executive on the number of women covered by exemption orders for working abnormal hours under the Factories Act, is used to construe important trends in female shiftworking.
Problemer i forbindelse med datakilderne - inklusive sammenligningsmuligheden - beskrives i bilag 1,
Problems with the data sources including that of comparability are considered in Appendix 1.
Afsnit 1 omhandler skifteholdsarbejdets udbredelse og tendenser i alle industrigrene og erhverv, opdelt efter skiftsystemtype, køn, mandlige/kvindelige og manuelle/ikke-manuelle arbejdstagere.
Section 1 considers the incidence and trends of shiftworking over all industries and occupations, disaggregated by type of shift system, by sex, by male/female and manua1/non-manuaI breakdown.
Afsnit 2 fokuserer på skifteholdsarbejdets udbredelse og tendenser efter industrigren og dækker ligeledes skifteholdsarbejdets udbredelse i forskellige erhverv.
Section 2
Variationen i skifteholdsarbejdets udbredelse industrigrenene imellem og til en vis grad i tidens løb.
focuses on the incidence and trends of shiftworking by industry and also presents evidence on the incidence of shiftworking in different occupations.
Resultaterne findes i afsnit 4, Man valgte år 1982 som prognoseåret, idet det er usandsynligt, at eventuelle ændringer i loven vedr, skifteholdsarbejde vil få større indflydelse før den tid.
The results are reported in Section 4. The year 1982 was chosen as the forecast year and it is unlikely that any changes in the law concerning shiftwork will have any major impact before that time.
Eet af de større med skifteholdsarbejdet forbundne planlægningsproblemer er omfanget, i hvilket dette medfører usociale arbejdstider, samt hvorledes regeringen på sin side bør gribe ind og begrænse skifteholdsarbejdets udbredelse gennem introduktionen af beskyttende lovgivning.
One of the major policy issues associated with shiftwork is the extent to which it involves unsocial hours of work and in turn the extent to which the government should interfere with and restrict the incidence of shift- working by introducing protective legislation.
Afsnit 5 gør et forsøg på at bidrage til debatten gennem en analyse af tidligere statistikker på en sådan måde, at man kan etablere, hvorvidt skifteholdsarbejde medfører usociale eller abnorme ar bejdstider, sætte fokus på vigtige tendenser i denne forbindelse og kommentere implikationerne af bevismaterialet m.h.t. rollen af en beskyttende lovgivning. '
Section 5 attempts to contribute to the debate by analysing the foregoing statistics in such a way as to establish the extent to which shiftworking involves unsocial or abnormal hours of work, highlight any significant trends therein, and comment on the implications of the evidence for the role of protective legislation.
Skifteholdsarbejdets almene udbredelse
I. The Overall Incidence of Shiftworking
I dette første afsnit overvejer vi skifteholdsarbejdets betydning i alle industrigrene og erhverv.
In this first section we consider the importance of shift- working over all industries and occupations.
Dette bevismateriale bliver imidlertid opdelt efter skiftsystemtype (afsnit 1.3)» efter køn (1.4), efter manuelle/ikke-manuelle arbejdstagere (1.5) og endelig efter en samlet opdeling af manuelle/ikke-manuelle og mandlige/kvindelige arbejdstagere (1.6).
•be disaggregated by type of shift system (Section 1.3), by sex (1.4), by manua1/non-manua1 breakdown (1.5) and finally by a joint manuaI/non-manuaI and male/female disaggregation (1.6)
Der findes to vigtige datasæt vedr. skifteholdsarbejdets udbredelse.
There are two major sets of data on the incidence of shiftworking.
Der foreligger for det første tre undersøgelser, der udførtes i 1954, 1964 og 1978 af hhv. det engelske arbejds- og socialministerium og IFF Research Ltd. Disse datakilder tilvejebringer bredt sammenlignelige data vedr. skifteholdsarbejdets udbredelse i fabriksindustrierne, opdelt efter industrigren og skiftsystemtype.
First there are three surveys which were carried out in 1954, 1964 and 1978, by the Ministry of Labour, the
Det andet vigtige datasæt er New Earnings Survey, der indeholder en årlig tidsrække fra 1973 vedr. antallet af arbejdere, der modtager skiftbonusser.
The other major set of data is the New Earnings Survey, which provides an annual time series since 1973, on the number of workers receiving shift premia.
Disse data udmærker sig ved at være opdelt efter køn, manuelle/ikke-manuelle arbejdere og erhverv (se rapportens afsnit 2). Af disse grunde og fordi NES-dataene er nyttige til statistisk at forklare skifteholdsarbejdets udbredelse (se rapportens afsnit 3) anvendes NES-dataene som supplement til dataene fra de tre store undersøgelser.
Section 2 of the report).
NES-dataene er dog ikke direkte sammenlignelige med de tre store undersøgelsers.
The NES data, however, is not directly comparable with that of the three major surveys.
Se bilag 1 for større enkeltheder vedr. og en sammenligning mellem datakilderne.
For a more detailed consideration and comparison of the data sources see Appendix 1.
1.2 Det samlede antal skifteholdsarbejdere
1.2 The total number of shiftworkers
Tabel O): Sammenligning og overensstemmelse mellem alternative informationskilder vedr. skifteholdsarbejde
Table (1): Comparison and Reconciliation of Alternative Sources of Shiftwork Information
DE og IFF
D£ and IFF
Alle skifteholdsarbejdere som procentdel af alle arbejdstagere
(D ' 0) > - All Shiftworkers As A Percentage Of Manual Employees
Alle skifteholdsarbejdere som procentdel af manuelle arbejdst.
All Shiftworkers As A Percentage Of Al 1 Employees
34,5 ikke-fabrikbrancherne og servicefagene (idet udbredelsen er større inden for fabriksindustrien end i alle andre industrigrene og servicefag tilsammen).
Shiftworking appears to be slightly more prevalent in the manufacturing sector than in non- manufacturing and services, (showing a higher incidence in manufacturing than in all industries and services combined). From this short time
Ud fra disse korte tidsrækkedata er der ingen tegn på en stigende tendens for fabrikssektoren, snarere tværtimod.
series data there is no indication of a rising trend for the manufact uring sector, if anything, the reverse. The final column from the ML,
Den sidste spalte fra ML-, DE- og IFF-undersøgelserne ser ud til at vise en langt større udbredelse af skifteholds arbejdet.
DE and IFF surveys, appears to show a much higher incidence of shift- working.
Udbredelsen stiger fra 12,5 procent i 1954 til 20 procent i 1964 og 34,5 procent i 1978.
The incidence rises from 12.5 per cent in 1954 to 20 per cent
Noget af forskellen mellem anden og fjerde spalte kan føres tilbage til den kendsgerning, at DE og IFF har valgt at tage alle skifteholdsarbejdere som en procentdel af de manuelle arbejdstagere (fordi de fleste skifteholdsarbejdere er manuelle arbejdere, hvilket vist nok kan diskuteres^ud fra de forneden beskrevne NES-data).
, the second and fourth columns can be traced to the fact that the DE and IFF have chosen to take all shiftworkers as a percentage of manual employees, (on the grounds that the great majority of shiftworkers are manual employees, which in the light of the NES data discussed below, seems debatable).
Tredie spalte i tabel (1) tager derfor alle skifteholdsarbejdere fra NES-dataene som procentdel af de manuelle arbejdstagere.
The third column of Table (1) therefore, takes all shiftworkers from the NES data as a percentage of manual employees.
Nu er procenterne langt højere, omend de stadig er meget lavere end de af DE og IFF indberettede.
The percentages are now much higher, but they are still much lower than those reported by the DE and IFF.
Det kan imidlertid påvises, at der ville have været mulighed for en bred sammenligning mellem de samlede resultater, dersom de to kilder havde anvendt konstante definitioner. (1)
However it can be shown that if the two sources had used consistent definitions, the overall results would have been broadly comparable
Skifteholdsarbejderprocenteme i første talspalte i tabel (1) vejes af antallet af heltidsbeskæftigede i 'alle industrigrene og servicefag', der er
See Appendix 1 .
Informationer vedr, heltidsbeskæftigelse (i modsætning til den samlede beskæftigelse) findes kun fra 1971 og fremover, og dataene for 1977 foreligger endnu ikke.
June Census of Employment, DE Gazette, (Annually).
Tabel (2): Antal skifteholdsarbejdere i alle industrigrene og servicefag*
Table ( 2 ): Numbers Of Shiftworkers In All Industries And Services-
Alle skifteholdsarbej dere som procentdel af alle arbejdstagere (%)
All shi ftworkers as percentage of al 1 employees
Anslåede antal skifteholdsar bejdere (1.000)
Total full time employment (000) shi ftworkers (000)
* : Dataene henviser kun til heltidsbeskæftigede arbejdstagere.
Source: DE Gazette and NES * : Data relates to full time employees only.
1.3 Udbredelsen af de forskellige skiftsystemtyper
1.3 The incidence of the various types of shift systems