natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med udgangspunkt i disse behov kan der opstilles følgende grupper af grænser:
On the basis of these needs the following groups of borders can be defined:
• Slovenien/Ungarn, Tjekkiet/Slovakiet, Polen/Tjekkiet: Dette er de mest fremskredne grænseregioner ved de "nye" grænser.
• SLO/HU, CZ/SK, PL/CZ: These are the most advanced border regions on the "new" borders.
Den første af disse (en temmelig kort grænse) er allerede kendetegnet ved en høj grad af grænseoverskridende samarbejde, især i kraft af sløtte fra trilaterale Phare CBC-programmer (Slovenien/Ungarn/Østrig), hvorimod den anden er en ny grænse, som opstod efter at Slovakiet ophørte med at være en del af Tjekkoslovakiet.
The first of these (a rather short border) has already achieved a high degree of crossborder cooperation, particularly through the support of the PHARE CBC trilateral programmes (SLO/HU/A), whilst the second is a new border created following the secession of Slovakia from Czechoslovakia.
Polen/Tjekkiet har også nydt godt af det veletablerede trilaterale samarbejde Tyskland/Polen/Tjekkict i Euroregionen Ncisse/Nissa/Nysa.
PL/CZ has also benefited from the well-established trilateral cooperation D/PL/CZ of Euroregion Neisse/Nissa/Nysa.
Disse regioners hovedbehov består i at etablere eller udbygge de regionale/lokale grænseoverskridende strukturer og at forbedre de regionale/lokale aktørers kendskab til programudvikling og -forvaltning samt finansielle forvaltningsanliggender
The main needs of these regions are the creation or strengthening of regional/local level crossborder structures and the improvement of the knowledge of regional/local level players in programme development and implementation, and financial management matters.
• Estland/Eetland, Letland/Litauen, Litauen/Polen, Polen/Slovakiet, Ungarn/Rumænien: Disse grænser er kendetegnet ved mangel på erfaring med grænseoverskridende samarbejde og især med EU's grænseoverskridende programmer.
• EST/LV, LV/LT, LT/PL, PL/SK, HU/RO: These borders share the characteristic of lacking longterm experience in crossborder cooperation and especially in EU crossborder programmes.
I nogle tilfælde består der veludbyggede grænseoverskridende strukturer (Euroregionerne vedr. Karpaterne og Niemen), ligesom der findes betydelige grænseoverskridende initiativer i andre tilfælde, herunder etablering af nye grænseoverskridende strukturer (f.eks. ved grænserne mellem Polen/Slovakiet, Estland/Letland/Rusland. Ungarn/Rumænien).
In some cases there are experienced crossborder structures (Carpathian and Niemen Euroregions) and there are strong crossborder initiatives in other cases, including the formation of new crossborder structures (e.g. on the borders of PL/SK. EST/LV/RF. HU/RO).
Den historiske skranke er særligt mærkbar ved grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som på den anden side har en del Phare CBC-programerfaring. Disse regioners behov svarer i kvalitativ henseende til behovene i gruppe B.l. men er langt mere udtalte.
The historical barrier effect is particularly felt in the case of the HU/RO border, which otherwise has some PHARE CBC programme experience.
• Slovakiet/Ungarn, Rumænien/Bulgarien, Makedonien/Bulgarien og Makedonien/Albanien: Der er her tale om "mindre fremskredne" regioner, med ingen eller kun få praktiske erfaringer med grænseoverskridende programmer øg projekter samt mangel på veletablerede grænseoveiskridende strukturer (kun på Slovakiet/Ungarn-grænsen findes der nyetablerede Euroregioner).
• SK/HU, RO/BG, FYROM/BG and FYROM/AL: These are less advanced" regions with little or no practical experience in crossborder programmes and projects, as well as lacking well-established crossborder structures (only on the SK/HU border there are newly created Euroregions).
De har derfor et generelt støttebehov.
Their needs for support are therefore across-the-board.
Makedonien/Bulgarien og Makedonien/Albanien er særlig problematisk, fordi der efter Credo-programmets ophør ikke ydes særstøtte til grænseoverskridende samarbejde fra EU's finansieringsinstrumenter. Af praktiske hensyn kan der kun ydes delvis støtte til projektets aktiviteter så langt søm den geografiske dækning af trekanterne Makedonien/Grækenland/Albanien og Makedonien/Grækenland/Buigarien gør det muligt.
FYROM/BG and FYROM/AL are particubrly problematic since, after the end of the CREDO programme, there will be no specific support for crossborder cooperation by any of the EU's funding instruments.
Med udgangspunkt i denne evaluering kan der fremsættes en række forslag med henblik på tackling af de generelle behov, som er fælles for store grupper af grænseregioner.
On the basis of this assessment, we can formulate a number of recommendations enabling us to address the general needs common to large groups of border regions.
Iblandt disse kan fremhæves de resterende vanskeligheder med koordinering af Interreg III A og Phare-CBC. som førudsætter en vedvarende indsats til forbedring af de eksisterende forhold.
Amongst them, we can single out the remaining difficulties concerning the coordination of INTERREG IIIA and PHARE CBC that require continuous efforts to improve the existing situation.
En anden storre gruppe behøv vedrører indførelsen af Phare CBC-metoder i grænseregioner ved de nye støtteberettigede grænser i henhold til Phare CBC for central- og østeuropæiske lande.
Another major category of needs concerns the introduction of PHARE CBC methods in border regions on the newly eligible borders under PHARE CBC CEC/CEC.
Desuden findes der betydelige regionsspecifikke behov, som bør løses via oplæring og konsulentstøtte for hver grænseregion eller gruppe af grænseregioner.
Additionally, there are significant region-specific needs that should be tackled by training and advisory support for each border or group of border regions.
• styrkelse af grænseoverskridende strukturer og sekretariater. • udvikling øg iværksættelse af programmer i perioden 2000-2006 samt deres finansielle styring. • sektorspecifikke udviklingsprojekter med opbakning fra regionale seminarer, bistand og information.
• the strengthening of crossborder structures and secretariats. • the development and implementation of programmes in the period 2000-2006 and their financial management. • the sector-specific development of projects with the help of regional seminars, assistance and information.
Den dynamiske udvikling af tværregionalt samarbejde mellem lokale øg regionale myndigheder i Europa i løbet af 1990'erne var påvirket af mindst tre hovedfaktorer: den igangværende decentraliseringsproces i Europa, den gradvise åbning af EU's indre grænser. "Jerntæppets" fald og det faktum, at der via specifikke EU-støtteprogrammer blev stillet stadig flere finansielle midler til rådighed for samarbejde.
The dynamic development of interterritorial cooperation between local and regional authorities in Europe during the 1990s'was influenced by at least three main factors, viz. the ongoing decentralisation process in Europe, the opening up of internal EU-borders. the fall ol' the "Iron Curtain" and the increased amount of financial resources that was made available for cooperation through specific Community support programmes.
Tværregionale samarbejdsordninger mellem regionale øg lokale myndigheder fungerer faktisk som "mikrokosmos" inden for den europæiske integration.
Interterritorial cooperation schemes set up between regional and local authorities are veritable "microcosms" ol' European integration.
De kan bidrage til den konkrete gennemførelse al' "Borgernes Europa" og ligeledes skabe væsentlige økonomiske fordele for de involverede parter (omfånget af fordelene er dog stadig vanskeligt at fastslå) eller positive resultater fra en rent immateriel eller politisk synsvinkel.
They can contribute to the concrete realisation of the "Citizen's Europe" and also generate substantial economic benefits for the players involved (these are however still difficult to assess) or positive outcomes from a purely intangible or political point of view.
Succes på disse områder afhænger naturligvis af. hvilke tematiske emner parterne beskæftiger sig med. men ligeledes af en række specifikke aspekter, der i væsentlig grad afgør intensiteten af de kontakter, der er etableret mellem deltagerne i en given ordning (projektbaseret samarbejde, strategisk samarbejde), og samarbejdets overordnede kvalitet.
Success in these areas naturally depends upon the thematic issues dealt with by the partners, but also upon a number of specific aspects that significantly determine intensity of contacts established between the members of a given scheme (project level cooperation, strategic cooperation) and the overall quality of cooperation.
De følgende afsnit indeholder anbefalinger, som kan hjælpe lil at overvinde de vigtigste interne svagheder eller (eksterne) hindringer i forbindelse med strategisk eller projektbaseret tværregionalt samarbejde.
The following paragraphs contain recommendations that can help overcoming the most important internal weaknesses or (external) obstacles in the field of strategic or project-based interterritorial cooperation.
Strategisk tværregionalt samarbejde
Strategic interterritorial cooperation
For at bilaterale strategiske samarbejdsordninger mellem lokale og regionale myndigheder (venskabsbyer, regionale samarbejdsaftaler) kan lykkes, er de nødt til at tage hensyn til en række særlige faktorer.
In order to be successful, bilateral strategic cooperation schemes established between local and regional authorities (town twinnings. regional cooperation agreements) need to take into account a number of specific factors.
• De slørste problemer omkring bilaterale venskabsbyaftaler skyldes generelt "interne aspekter": Som eksempler kan nævnes manglende gensidighed (man lager sig ikke godt nok af udenlandske gæster osv.), uforenelig mentalitet øg forskelle i politisk holdning eller i de involverede parters formelle beføjelser'1. Følgende faktorer er afgørende for udfaldet af bilaterale venskabsbyaftaler: tilstedeværelsen af passende lokale forvaltningsstrukturer, der har til opgave at tilrettelægge og forvalte partnerskabsordningen (f.eks. el venskabsbyudvalg), gød PR og rådighed over tilstrækkelige værtsfaciliteter, som letter den personlige kontakt, og naturligvis mobiliseringen af specifikke finansielle midler. Det kan imidlertid ikke anbefales at
• The most important problems in bilateral town twinnings are generally a result of "internal aspects": Examples are a lack of reciprocity (little care is taken of foreign visitors etc.). an incompatibility of mentalities and differences in political orientation or with regard to the formal powers each partner enjoys.77' Important success factors for bilateral town twinnings are the existence of appropriate local management structures charged with the organisation and animation of the partnership (e.g. a twinning committee), good public relations and the provision of sufficient host facilities that ease interpersonal exchange, and of course the mobilisation of specific financial resources.
Andre parter som f.eks. lokale foreninger bør deltage aktivt i venskabsbyprojektet, og venskabsbyaktiviteternes tiltrækningskraft og åbenhed vil heil sikkert motivere den enkelte borger til at deltage aktivt.
Other players such as local association should be active stakeholders in twinning and the "attractiveness" and "openness" of twinning activities will certainly motivate a direct involvement of the individual citizen.
• Bilaterale strategiske samarbejdsaftaler bør gøres bredere og dybere på et pragmatisk grundlag for at fjerne eksisterende grænser og udforske nye samarbejdsmuligheder.
• Bilateral strategic cooperations should be extended and deepened on a pragmatic basis in order to eliminate existing barriers and to explore new potential for cooperation.
Velfungerende bilaterale partnerskaber kunne danne et fast grundlag før samarbejde og søgningen - i henhold til princippet om "variabel geometri" - eller yderligere partnere, som ikke nødvendigvis skal tilknyttes partnerskaberne gennem samarbejdsaftaler.
Bilateral partnerships with a smooth functioning could constitute a stable core of cooperation and search - according to the principle of "geometric variable" - for additional partners not necessarily linked to them by cooperation agreements.
"Gentagelse" af nye partnere er ligeledes i stigende omfang blevet et udefrakommende krav til etablerede bilaterale samarbejdsordninger, hvis de ønsker at modtage støtte via EU-programmer.
The "taking in" of new partners has also increasingly become an external obligation for established bilateral cooperation schemes, if they wish to obtain funding from EU programmes.
Det er imidlertid ikke risikofrit at udvide samarbejdet udelukkende for at sikre sig EU-midler.
Expanding cooperation with the sole objective of securing EU funds is. however, not free of risks.
Det kan fremme forekomsten af "tvangsægteskaber" eller svage partnerskaber.
It can stimulate the emergence of "shotgun marriages" or weak partnerships.
Denne fare lurer også inden for rammerne af Interreg UIC. eftersom de tre påtænkte aktionstyper klart er ufordelagtige for bilateralt samarbejde mellem niveau1 regioner (se bilag I).
This potential danger also arises in the framework of INTERREG UIC. as the three types of action foreseen clearly disadvantage bilateral cooperation between firstlevel regions (See: Annex 1).
Nyere forskning"5har peget på flere andre vigtige aspekter, der har betydning for samarbejdsresultaterne, og som kan tjene som grundlag for en formulering af' anbefalinger for andre former for strategisk samarbejde mellem decentrale myndigheder (bilateralt samarbejde mellem niveau1 regioner, multilaterale netværk).
Recent research77'' has revealed additional important aspects that determine success, which can serve as a basis for formulating recommendations for other forms of strategic cooperation established between territorial authorities (bilateral cooperation between firstlevel regions, multilateral networks).
Den indledende udvælgelse af potentielle samarbejdspartnere og selve etableringen af' samarbejdet bør være baseret på følgende principper:
The initial selection process of potential partners and the precise setting up of the cooperation should be based on the following principles:
• Parternes "strukturelle kompatibilitet" bør nøje undersøges, ikke kun hvad angår økonomiske, men også soeio-kulturelle, institutionelle og geografiske aspekter.
• The "structural compatibility of partners" should be carefully analysed not only with regard to economic issues, but also concerning other socio-cultural, institutional or geographic aspects.
• Partnerskabet bør være baseret på "funktionel komplementaritet" og omfatte en strategisk konceptualisering af samarbejdet, hvilket vil sige, at parterne omhyggeligt udfærdiger en liste øver fælles problemer og fælles udviklingsperspektiver/muligheder (f.eks. ved at udarbejde en liste med mulige samarbejdsområder på baggrund af SWOT-analysen). • Parterne i et strategisk samarbejde skal være i stand til at indgå i en tværkulturel læreproces ("Perspektivering af samarbejdet"). • Der skal ske "tilbagemelding om samarbejdsresultater", hvilket betyder, at der skal etableres relevante mekanismer, der gør det muligt at drage nytte al'de relevante erfaringer, der høstes lokalt/regionalt.
• The partnership should be based on "functional complementarity" and proceed to a strategic conceptualisation of the cooperation, which means that commonly shared problems and joint development perspectives/potentials are carefully identified by the partners, (e.g. by drawing up a catalogue for cooperation issues that is based on SWOT-analysis).
Disse grundlæggende aspekter har særlig betydning for strategisk samarbejde inden for områder som videnskab, teknologi, almen og faglig uddannelse "".
• Players in strategic cooperation must be able to engage in inter-cultural learning processes ("Perspective orientation of the cooperation").
Inden for disse områder har strategisk tværregionalt samarbejde mellem regionale og lokale myndigheder betydelige muligheder for at fremme inlerne innovationsprocesser.
These basic aspects are of particular importance for strategic cooperation in fields such as science, technology, education or vocational training.777Here, strategic interterritorial cooperation between regional and local authorities has significant potential to stimulate endogenous innovation processes.
Tidligere erfaringer viser imidlertid, at samarbejde kan føre til forskellige resultater afhængigt af de involverede parters udviklingsniveau eller "interne kapacitetsniveau".
Past experience shows however that cooperation can generate different outputs according to the development status or the "degree of internal capacities" of the players involved.
Netværk mellem højtudviklede regioner eller lokale myndigheder, der ligner hinanden, hvad angår infrastruktur øg økonomisk struktur, som f.eks.
Networks between advanced regions or local authorities with relative similarities in terms of infrastructure and economic structure such as the "Four Motors" are considered to be essential for the construction of a "critical mass" (in financial and human resources terms), which can promote European competitiveness vis-à-vis the global market.
"Four Motors", anses for at være afgørende for skabelsen af en "kritisk masse" (finansielle midler og menneskelige ressourcer), som kan fremme europæisk konkurrenceevne på
In parallel, a number of important prerequisites have to be realised at the level of each region or local authority engaged in strategic cooperation: Cooperation necessitates that
Oversigt og evaluering.
An inventory and Appraisal.
verdensplan.
Page 176
Sideløbende hermed skal en række vigtige forudsætninger opfyldes af den enkelte regionale eller lokale myndighed, der deltager i det strategiske samarbejde: Samarbejde kræver bedre koordinering og langtidsplanlægning af de regionale (øg lokale) politikker, samt at EU-spørgsmål prioriteres højt på den regionale (eller lokale) politiske dagsorden.
regional (and local) policies are better coordinated and planned on a longterm bases and that European issues are placed at a high priority-level on the regional (or local) political agenda.
Der ud øver skal udveksling af erfaringer om frugtbart samarbejde og passende strukturelle løsninger støttes på såvel nationalt som EU-plan.
In addition, exchanges of experience on successful cooperation and suitable structural solutions should be supported in a national as well as in a European wide context.
Eftersom fordele og merværdi som følge af samarbejde normalt først viser sig efter en betydelig indkøringsperiode, bør "kontinuitet" være et grundlæggende princip for gensidige forbindelser i strategisk samarbejde. Resultatet af samarbejdet afhænger i høj grad al' fortsat politisk stötte og et varigt engagement hos de vigtigste iværksættere eller multiplikatorer (administrationer, andre ledende parter).
Due to the fact that benefits and added value of cooperation normally come into play only after a considerable lead time, "continuity" should govern mutual relations in strategic cooperation as a basic principle, the success of cooperation strongly depends upon continuous political support and stable engagement of essential initiators or mttltiplicators (administrations, other leading partners).
Omvendt kan gentagne politiske omvæltninger eller administrative omorganiseringer og manglende samarbejde og kommunikation indbyrdes mellem administrationerne skabe usikkerhed om et fast og vedvarende samarbejde, hvilket i den sidste ende kan føre til fiasko.
In turn, frequent political changes or administrative reorganisations and a lack of intra-administrative cooperation and communication can be factors of uncertainty for stable and sustained cooperation, which can even lead to failure.
Passende samarbejdsstrukturer er derfor specielt vigtige for strategiske samarbejdsnet, selv nar der ikke er tale om et udefrakommende krav fra et EU-program.
Adequate cooperation structures are therefore of particular importance for strategic cooperation networks, even without an external obligation resulting from EU programmes.
Før at kunne sikre bæredygtighed pa lang sigt og i højere grad bidrage til gennemførelsen af Borgernes Europa er det strategiske samarbejde nødt til at inddrage et større antal "andre" lokale/regionale aktører: Især bør regioner, der indgår i strategiske netværk, styrke deres "interregionale netværk" med de lokale myndigheder.
In order to ensure long tenn sustainability and to contribute better to a realisation of the Citizen's Europe, strategic cooperation should involve a greater number of "other" local/regional players: Especially regions that are involved in strategic networks should strengthen their "intra-regional networking" with local authorities.
For alle typer samarbejdsordninger gælder endvidere, at passende "tilbud om al deltage" ikke alene bør lage sigte pa virksomheder, men også pa enkeltpersoner (i muligt omfang).
Another aspect of all types of cooperation schemes is that adequate "offers for participation" should not only be designed for "corporate" players but also for individuals (where possible).
En al' førudsætningerne herfor er en god PR-standard vedrørende netværksaktiviteter og iværksættelse af særlige "serviceoptioner", der tager sigte på interesserede borgere.
Prerequisites here include a good standard of public relations with regard to networking-activities and the setting-up of specific "service options" designed for an interested public.
Projektbaseret tværregionalt samarbejde
Interterritorial cooperation at project level
Evalueringen al' den første generation al' Redte-projektnetværk gjorde det muligt at identificere en række nøglefaktorer, der har stor indflydelse pa denne form for tværregionalt samarbejde, og som også kan anvendes i andre sammenhænge.
The evaluation of the first generation of RECITE projectnetworks allowed the identification of a number of key factors having a strong impact on this type of interterritorial cooperation, which can also be generalised for other approaches.
Der er tale om følgende faktorer:"* • Skabelse al' et stærkt socialt og politisk engagement
These factors are the following:77''
• Et konsolideret partnerskab specielt omkring projektets målsætninger og arbejdsprogrammet
• The generation of strong social and political commitment. • A consolidated partnership especially with regard to project objectives and the work programme. • The use of simple but relev ant management tools and the use of effective and transparent monitoring and evaluation systems. • An ongoing evaluation as an integrative part of the project cycle. • The production of transferable results and broader diffusion of results.
• Anvendelse af enkle, men relevante managementredskaber og anvendelse af effektive
Ensuring that there is a widespread awareness of the activity within each partner area can also strengthen the commitment of actors.
— Europa-Kummissionenm GD XVI: Recite nyhedsbrev (julil998)
European Commission, DG XVI: RECITE Magazine (July 1998)
Mulighederne for et intenst samarbejde er dog større med et mindre antal deltagere, og administrationen er lettere end i større partnerskaber.
Cooperation is greater with a smaller number of partners and the management is easier than in larger partnerships.
På den anden side kan der opnås flere stordriftsfordele i projekter, der omfatter et større antal deltagere.
On the other hand, a greater number of economies of scale can be realised by projects involving a large number of partners.
Resultatet af tværregionalt samarbejde afhænger også af, om parlerne er enige om målsætningerne for projektet.
The success of interterritorial cooperation also depends on the consensus on project objectives between the partners.
Målsætningerne skal være eksplicitte, bredt forstået øg aftalte, inden projektet iværksættes.
Objectives must be explicit, widely understood and agreed before the project begins.
Netværksprojektpartnerskabet bør også udarbejde et realistisk arbejdsprogram og sikre, at resultaterne kommer alle til gode. Erfaringsudveksling eller overførsel af knowhow bør derfor ikke kun være ensrettet: alle parter skal kunne lære af hinanden.
The network-project partnership should also draw up a realistic work programme and ensure a balanced transfer of benefit.