natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I henholdtilsine vedtægterskulle GJU: a) overvåge alle de aktiviteter, der var planlagt i Galileoprogrammets udviklings- og valideringsfase b) foretageallefornødnejusteringerilysetafdeudviklinger,der sketei udviklings- og valideringsfasen c) forberede etablerings- ogibrugtagningsfasensamt driftsfasen.
(a)supervise all Galileo programme activities planned for the development and validation phase;
I henhold til sine vedtægter havde GJU som sine væsentligste opgaver at: a) forvalte en udbudsprocedure,somskulleføretilindgåelse af en koncessionsaftale b) overvåge ESA’s aktiviteter vedrørendeteknologisk udvikling c) igangsætte ogforvalteforskningsaktiviteter d) integrere Egnosi Galileo.
(b)supervision ofthe ESA’stechnological development activities;
nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1).
(c)initiation and management ofresearch activities;
I begyndelsen omfattede GJU kun de to stiftende medlemmer, ESA og Kommissionen.Enkinesiskorganisation, National Remote Sensing Centre of China (NRSCC) blev medlem af GJU i oktober 2004 og fikiseptember2005følgeskabafetisraelskkommercieltselskab MATIMOP(jf. også bilag III). GJU’sledelsesstruktur visesifigur 2.
At the start, the GJU consisted only of its two founding members, the ESA andthe Commission.The National Remote Sensing Centreof China (NRSCC) joined the GJU in October 2004, to be followed in September 2005 by the Israeli company Matimop(see also Annex III).
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Indledning af etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation.
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council — Moving to the deployment and operational phases of the European satellite radio-navigation programme.
I udviklings- og valideringsfasen blev EU-midlerne (fra TEN-T16 og RP6) kanaliseret gennem GJU, mens ESA medfinansierede Galileo gennem sine GalileoSat- og ARTES-programmer (figur 1).
Galileo through its GalileoSat and ARTES programmes (Figure 1).
Fra 1999 til 2007 nåedetildelingernetil Galileo op på 1,94 milliarder euro.
From 1999 to 2007, the funds allocated to Galileo came to 1,94 billion euro.
Denne meddelelse banede vejenfor et mødei Rådet(transport)i december 2004, hvor man vedtog atindlede programmets etablerings- ogibrugtagnings-fase.
This com- munication preparedthe groundfor a Transport Council meetingin December 2004, at which it was decided to move to the programme’s deployment phase.
Kommissionen fremlagde ikke nogen opdateret tidsplan.
The Commission did not present an updated timetable.
På det tidspunkt havde dentekniske udvikling kumuleret enforsinkelse på ca.tre år.
At that point the technological development had accumulated a delay of aboutthree years.
GALILEOS UDVIKLINGS OG VALIDERINGSFASEFINANSIERINGSSTRØMME19992007*
GALILEO DEVELOPMENT AND VALIDATION PHASE
Andre92 millioner
Other92 million
Fællesforetagendet Galileo892 millioner
Galileo Joint Undertaking892 million
Den Europæiske Rumorganisation1 716 millioner
European Space Agency1 716 million
Infrastrukturudvikling1 716 millioner
Infrastructure development1 716 million
* Det kinesiske og det israelske bidrag bestod af et bidrag til GJU’s grundkapital (henholdsvis 5 millioner og 4 millioner euro) og et bidrag, der skulle bruges til finansiering af de to staters egne nationale virksomheders aktiviteter (via kontrakter med ESA).
* The Chinese and Israeli contributions consisted of a contribution to the GJU’s base capital (5 million and 4 million euro respectively) and a contribution to be used to finance the activities of their own national industries (through contracts with the ESA).
Sidstnævnte bidrag blev ikke stillet til rådighed i fuldt omfang.
The latter was not mobilised in full.
Kilde: Revisionsrettens skøn.
Source: ECA estimate.
Konsortierne Eurely og iNavsat.
The Eurely and iNavsat consortia.
Et tredje forhåndsudvalgt konsortium ledet af Eutelsat trak sig som tilbudsgiver i sommeren 2004.
A third pre-selected consortium led by Eutelsat withdrew from the selection phase in summer 2004.
I oktober 2005 udpegede
In February 2005, moreover,the GJU didnotselecta preferredbidderbetweentwocandidateconsortia18.Instead,the tenderers proposedtojoinintoa mergedconsortium,to whichthe GJU agreed in June 2005, and made ajoint bid.
Imidlertid var denne udvælgelsesfase lige blevet forlænget frem til udgangen af januar 2005.
In October 2005, the Vice-
KOM(2006) 272 af 7. juni 2006 —
COM(2006) 272 of 7 June 2006:
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Statusrapport om Galileoprogrammet.
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council — Taking stock of the Galileo programme.
Første gang, Kommissionen
The first time the Commission
Den 28. december 2005 blev der foretaget en vellykket opsendelse af den første forsøgssatellit, den såkaldte GIOVE-A, som således sikrede adgangen til de frekvenser, Den Internationale Telekommunikationsunion havdetildelt Galileo.
On 28 December 2005, the first experimental satellite, called GIOVE-A, wassuccessfullylaunched,thussecuringaccesstothe Galileofre-quencies allocated by the International Telecommunications Union.
I juni 200620 offentliggjorde Kommissionen en opdateret tidsplan for Galileo21.
In June 200620 , the Commission released an updated timetable for Galileo21.
Udviklings- og valideringsfasen skulle nu løbe indtil begyn- delsen af 2009, og etableringen ogibrugtagningen skullefinde sted i2009og2010(entreårsforskydningiforholdtildenoprindelige tidsplan).
The development and validation phase would now run until early2009,anddeployment wouldtakeplacein2009and2010(a three-yearshift withregardtotheinitialtimetable).
I denne meddelelse blev budgettet for udviklings- og vali-deringsfasendesudenforhøjettil1,5 milliardereuro(400 millioner euro mere end det oprindelige budget).
This communi-cationalsoexpandedthebudgetforthedevelopmentandvalida-tion phaseto 1,5 billion euro(400 million euro morethantheinitial budget).
Om koncessionsforhandlingerne skrev Kommission: »Tildeling af en koncession forekom senere atværedenbedstegnedeløsningtildesærligeaspektervedpro-grammet. […] Inden udgangen af 2006 vil man lægge sig fast på prognoserne for indtægter og udgifter og den offentlige sektors bidrag. Endvidere vil finansieringsplanen blive konsolideret, og de vigtigste kontraktklausuler vil blive udarbejdet.«
On the concession negotiations, the Commission said: ‘It has become clear that a concession solution is best suited to the specific featuresoftheprogramme.[…]Bytheendof2006,theestimated costs andincome andthe publicsectorcontribution will have been finalised.Inaddition,thefinancialplan willbeconfirmedandthe mainterms ofthe contract will befixed.’
Inovember2006paraferedeforhandlernefra GJU og det sammensmeltede konsortium en første udgave af principaftalen (HoT) om detoffentlig-privatepartnerskabi Galileo,detførsteudkasttilen ikke-kontraktmæssigtbindendeerklæring. Dettedokumentvardet nærmeste, GJU kom en koncessionsaftale.
In November 2006, the negotiators from the GJU and the merged con-sortiuminitialledthe Galileo PPP heads of terms (HoT) v.1, the first draftofanon-contractuallybindingstatement.Thisdocument was the GJU’s nearest approachto a concession agreement.
UDVIKLING OG VALIDERING EFTER GJUSIDEN 2006
DEVELOPMENT AND VALIDATION POSTGJU SINCE 2006
Ved udgangen af 2006 mente GJU, at det havde gennemført sine vigtigste opgaver medetgodtresultat22.
At the end of 2006, the GJU considered thatit had‘successfully con- cluded the main tasks’22.
GJUblevafvikletvedudgangenaf december 200623, og dets aktiviteter blev overført til Den Europæiske
The GJU was wound up at the end of Decem-ber200623anditsactivities were transferred to the European GNSS
GNSS-Tilsynsmyndighed (GSA), som var blevet oprettet i juli 2004 for at varetage offentlighedens interesser i forbindelse med de europæiske GNSS-programmer og fungere som tilsynsmyndighed for program-mernei Galileos etablerings- ogibrugtagningsfase samt driftsfase24. Denne overførsel bevirkede en ændringaf GSA’sfunktion,somikke varforudset, da det blev oprettet.
Supervisory Authority(GSA), which had beenset up in July 2004 to manage the public-interest aspects of the European GNSS programmes and to act as the regulatory authority for the programmes during the Galileodeploymentandoperationalphases24.Thisactivitytransfer resultedin a changeinthe GSA’srole, which was notforeseen atits creation.
Koncessionsforhandlingerne med det sammensmeltede konsortium gik iståi begyndelsen af 2007.I en meddelelsefra maj 200725 erkendte
The concession negotiations with the merged consortium stalled in early 2007.Inacommunication of May 200725 , the European Commission acknowledgedthat EGNOS and Galileo had accumulated substantial delays (five years with regard to theinitial timetable) and cost overruns. In 2007, the Council of the European Union26 decided to redirect
23Rådets forordning (EF) nr. 1942/2006 af 12. december 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1321/2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation (EUT L 367 af 22.12.2006, s. 18).
23Council Regulation (EC) No 1942/2006 of 12 December 2006 amending Regulation (EC) No 1321/2004 on the establishment of structures for the management of the European satellite radio-navigation programmes (OJ L 367, 22.12.2006, p.
Rådets forordning (EF) nr. 1943/2006 af 12. december 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 876/2002 om oprettelse af fællesforetagendet Galileo (EUT L 367 af 22.12.2006, s. 21).
18); Council Regulation (EC) No 1943/2006 of 12 December 2006 amending Regulation (EC) No 876/2002 setting up the Galileo Joint Undertaking (OJ L 367, 22.12.2006, p. 21).
24Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation (EUT L 246 af 20.7.2004, s. 1).
No 1321/2004 of 12 July 2004 on the establishment of structures for the management of the European satellite radio-navigation programmes (OJ L 246, 20.7.2004, p. 1).
Europa-Kommissionen, at Egnos og Galileohavdekumuleretstore forsinkelser (fem år i forhold til den oprindelige tidsplan) og omkostningsoverskridelser.
theprogramme:thesystem wouldnowbedeployedby2013 with fullfundingfrom the Community budget(see Table 2), and with the ESAintheroleofdelegatedprocurementagent.
På grundlag heraf vedtog Europa-Parlamentet og Rådet en forordning om den videre implementering af GNSS-programmerne27.
Onthisbasis,the European Parliament and the Council adopted a regulation on the furtherimplementationofthe GNSSprogrammes27.
Den 1. juli 2008 offentliggjorde Kommissionen en indkaldelse af interessetilkendegivelser vedrørende indkøb af infrastruktur til Galileosystemet på seks områder(systemstøtte,jordsegment,jordkontrolsegment,rumseg-ment (satellitter), opsendelsestjenester og funktioner).
On1July2008 the Commission published a call for expressions of interest for the purchase of infrastructure for the Galileo system, under six headings (system support, ground mission segment, ground control segment, space segment (satellites), launch services and operations).
Efter at der var forhåndsudvalgtegnedekandidater,indkomderforeløbigeforslag vedudgangenaf2008.
After preselection of suitable candidates, preliminary proposals were received atthe end of 2008.
Denkonkurrenceprægededialogforventes afslutteti 2009.
The competitive dialogue processis expectedto befinalisedinthe course of 2009.
Meddelelse fra Kommissionen til
Communication from the
Rådets resolutioner og konklusioner af 6.-8. juni, 1.-2. oktober og 29.-30. november 2007.
Council resolutions and conclusions of 6–8 June, 1–2 October and 29–30 November 2007.
I meddelelsenfra maj 2007 analyserede Kommissionen defejlslagne koncessionsforhandlinger ganske indgående. Dette dokument skulle bane vejfor en omlægning af programmet.
In its communication of May 2007 the Commission analysed the failure of the concession negotiations in considerable detail.
Det anføres, at Kommissionens antagelser vedrørende timing, budget samt overdragelse af markedsrisikoen og konstruktionsrisikoen måske har væretfor optimistiske. Meddelelsen kommer ogsåind på emner som offentligstyring,styringi den privatesektor og detforhold, at medlemsstaternesnationaleinteresserhavdefåetforrangfremfor programmets langsigtede strategiske mål. Men den kommer ikke ind på emner såsom forberedelsen af OPP’et (inklusive tid og ekspertise) ograpportering;dissefaktorergennemgås meredetaljeretidenne beretning.
Itaddressesthefactthatthe Commission’sassumptions ontiming, budgetandtransferof marketriskanddesignrisk‘mayhavebeen optimistic’.
Oprindeligt omkostningsoverslag i millioner euro (KOM(2000) 750)
Original cost estimate in million euro (COM(2000) 750)
Opdateret omkostningsoverslag i millioner euro (KOM(2007) 261 og ESA-dokumenter)
Updated cost estimate in million euro (COM(2007) 261 and ESA documents)
5 580(som fuldt ud bæres af den oentlige sektor)**
5 580(all to be borne by the public sector)**
3 330(hvoraf 1 800 millioner skulle bæres af den oentlige sektor)*
3 330(of which 1 800 million to be borne by the public sector)*
* De årlige driftsomkostninger inklusive udskiftning af konstellationen blev anslået til 220 millioner euro.** Rådighedsbetalinger (fast del) til driftsomkostninger, vedligeholdelse og renter af gæld til opsupplering frem til 2030 anslås til 5 300 millioner euro.
* Annual operating costs, including constellation replacement, were estimated at 220 million euro.** Availability payments (fixed part) for operating cost, maintenance and replenishment debt interest until 2030 are estimated at 5 300 million euro.
Retten gennemgik forvaltningen af Galileos udviklings- og valideringsfase og undersøgte: a) hvilke faktorer der kunne forklare, hvorfor koncessionsprocessen gik galt b) hvilkefaktorerderkunneforklaredekonstateredeforsinkel-servedrørendedenteknologiskeudviklingogdertilknyttede omkostningsoverskridelser c) i hvor høj grad udgifterne til forsknings- og udviklingsaktiviteter har værettil gavnfor Galileoprogrammet d) hvor godt GJU havdeintegreret Egnosi Galileo e) om Galileoprogrammet blevstyrettilstrækkeligt.
(c)to what extent spending on research and development activities has benefitedthe Galileo programme;
Revisionen behandlede den periode, hvor GJU forvaltede udviklings- og valideringsfasen(september2003-december2006),ogvarnavnlig koncentreretom GJU’s mandat,oprettelsenafforetagendetogfor-valtningenafdetsopgaver.Revisionenblevudførti2007og2008.
The audit addressed the period during which the GJU managed the devel-opmentandvalidationphase(September2003to December2006), focusinginparticularonits mandate,theprocessofsettingitup andthe management ofitstasks.
Retten fulgte programmets udvikling, herunder omlægningen af det, fremtil udgangen af 2008.
Audit work was performed during 2007and2008.The Courtfollowedtheprogramme’sdevelopment, includingitsredirection, uptothe end of 2008.
Retten indsamlede revisionsbevis via gennemgang af dossierer og sam-taleri GJU, Kommissionen og ESA, og via samtaler medandre Gali-leo-interessepartersomf.eks. medlemsstaternesrepræsentanter, GSA(GNSS-tilsynsmyndigheden), modtagere afforskningsprojekter, repræsentanterfordeneuropæiskerumindustri,virksomheder,der havdeafgivet bud påkoncessionen, ogkonsulenter, der havdeind-gået kontrakter med GJU.
The Court gathered audit evidence through file reviews and interviews at the GJU, the Commission and the ESA, and through interviews withother Galileostakeholderssuchasrepresentativesof Member States, the GSA (GNSS Supervisory Authority), beneficiaries of research projects, European space industry representatives, companies bidding forthe concession, and consultants contracted bythe GJU.
For at kunne vurdere GJU’sforvaltning afforsknings- og udviklingsaktiviteterne foretog Retten en undersøgelse af 482 modtagereaf støtte under et eller flere forskningsprojekter finansieret under RP6’s udvalgteforskningstema »Luftfart ogrumfart«.
In order to assess the quality of the GJU’s management of research and development activities, the Court conducted a survey of 482 beneficiaries of one or more research projects funded under the‘Aeronautics andspace’thematic priority of FP6.
De følgende revisionsresultater dækker GJU’s forskellige opgaver i udvik-lings-ogvalideringsfasen(punkt35-65)samtenrækkespørgsmål medrelationtil offentligforvaltning(punkt 66-74).
The following audit findings cover the different tasks of the GJU during the development and validation phase(paragraphs 35to 65) as well asissuesrelatedto public-sector governance(paragraphs 66to 74).
Hvert enkelt del indeholderendetaljeretbeskrivelseaf GJU’s mål,sombrugessom benchmark for foretagendets resultater.
Eachsection describesin detailthe GJU’s objectives and usesthem asa benchmarkforitsresults.
Derefter vurderer Retten årsagerne til, at hovedparten af GJU’s mål ikke blev opfyldt. Hvor det errelevant,ererfaringernefraeksisterendeprogrammer,projekter eller organisationer blevet anvendt som benchmark.I andre tilfælde er der brugt almindeligt anerkendte principper for projektforvaltning.
Next,the Courtassessesthereasons whythe GJU did not achieve most ofits objectives.
Isæriforbindelse med punkt 35-42 har Retten desuden brugt et sæt auditkriterier, der er afledt af bedste praksis for oprettelse af OPP’er28(jf. bilag IV for en detaljeret oversigt over denne analyse).
In particular for paragraphs 35 to 42,the Court hasalso usedaset ofauditcriteria derivedfrom best practicein establishing PPPs28(see Annex IV for a detailed overview ofthis analysis).
KONCESSIONSFORHANDLINGERNE GAVIKKE RESULTAT
CONCESSION NEGOTIATIONS FAILED
GJU’s vigtigste opgave var at forhandle sig frem til et OPP, hvor den pri-vatesektori partnerskab med Europa-Kommissionen ville investere i oprettelse og anvendelse af Galileo-infrastrukturen. Det var oprindelig planen, at der skulle udpeges en koncessionshaver(de pågæl-dendevirksomheder)førudgangenaf2004,at GJUskulleafslutte forhandlingerne i 2005, og at GSA skulle tildele en koncessionsaftale ved udgangen af 2005.
The GJU’s most important task was to negotiate a PPP under which the privatesector wouldinvest,in partnership withthe European Com-mission,inthe creation and use ofthe Galileoinfrastructure.It was initiallyforeseenthataconcessionholder(theprivatecompanies concerned) wouldbedesignatedbeforetheendof2004,thatthe GJU would conclude the negotiations in 2005 and that the GSA would award a concession contract bythe end of 2005.
Som planlagt iværksatte GJU koncessionsprocessen trinvis (forhåndsudvælgelse, udvælgelse, forhandlinger). Det udsendte et første udbudsmateriale i april 2004, hvorefter det iværksatte en konkurrencepræget dialogoggavdetilbudsgivendeetudkasttilenkoncessionsaftale og evalueringskriterier.
As planned, the GJU launched the concession process in steps (pre-selec-tion,selection,negotiation).Itissuedaninitialsetoftender docu-mentsin April 2004, after whichit organised a competitive dialogue procedure and provided bidders with a draft concession contract and evaluation criteria.
GJU kunne hverken udvælge en foretrukken tilbudsgiver i oktober 2004, ellerifebruar2005,efteratudvælgelsesprocedurenvar blevetfor-længet.
The GJU was unable to select a preferred bidder, either in October 2004, or after the selection phase was extended, in February 2005.
Forhandlingerne startede først i januar 2006, efter at tilbudsgiverne varsmeltetsammentil ét konsortium.
Negotiations did notstart until January 2006, afterthe bidders had merged into one consortium.
Fristenfortildelingafkoncessionsaftalenblevudskudttogange, førstfradecember2005tildecember2006,ogdereftertildecem-ber 2007.
The deadline for awarding the concession contract was postponed twice, from December 2005 to December 2006, and then to December 2007.
Tidligt i 2007 besluttede Kommissionen og GSA at indstille forhandlingerne.
Early in 2007, the Commission and the GSA decided to cancel the negotiations.
ÅRSAGERNE TIL, AT DET GIK GALT
REASONS FOR FAILURE
FORBEREDELSEN
PREPARATION
Erfaringerne viser, at bedste praksis omfatterfølgende elementer: a) grundigforberedelse:Denoffentligesektorbørklartdefinere projektkravene,vurderedenprivatesektorskapacitet,evaluere potentielle fordele, undersøge alternative måder at få sine behov dækketpå,undersøge,hvilkenrisikofordelingderer mesthen-sigtsmæssig,tage hensyntil den prismæssige overkommelighed og sandsynlige rentabilitet samt udstikke en forretningsplan.
(a)Proper preparation: the public sector should clearly define project requirements, assess private-sector capabilities, evaluate potential benefits, examine alternative ways of meeting its needs, inves-tigatethe appropriaterisk allocation, consider affordability and likelyvaluefor money,andoutlineabusinesscase.Thechoice of a particular type of PPP should be preceded by an appropriate risk assessment.
Der bør foretages en passende risikovurdering, før der vælges en spe-cifikformfor OPP b) tilstrækkeligtid: Erfaringernefra andre organisationer29 viser, at det tager over et år at definere en solid OPP-metode og den offentlige sektors holdninger, selv i forbindelse med OPP-projekter, der er mindre komplekse end Galileo c) passendeforvaltningsressourcer:Forvaltningafet OPP-projekt kræveretengageretteam,som har derelevantekvalifikationer, ogsom ersammensati godtid d) opretholdelse af en effektiv konkurrence e) regelmæssig gennemgang af et igangværende OPP-projekt for at sikre, at detfortsat giver valuefor money.
(b)Sufficient time: the experience of other organisations29 suggests that defining arobust PPP approach and public-sector positions takes more than a year, even with PPP projects that areless com- plexthan Galileo.
En detaljeret oversigt over
A detailed overview of the
Kommissionen tog ikke hensyn til en række af disse bedste praksis i Gali-leo-OPP’etsforberedendefase30: a) de kriterier, der er anvendt ved revisionen af den offentlige sektors forvaltning af Galileokoncessionsprocessen, samt et resumé af vurderingen for hvert enkelt kriterium gives i bilag IV.
A number of these best practices were not observed by the Commission duringthe preparatory phase ofthe Galileo PPP30: criteria used for auditing the public sector’s management of the Galileo concession process, together with a summary of the assessment for each criterion is given in Annex IV.
En »public sector comparator« er et skøn over, hvad projektet ville koste, hvis der blev anvendt traditionelle indkøbsmetoder.
A public sector comparator is an estimate of what the project would cost if traditional procurement methods were used.
Den bruges som et redskab til at afgøre, om det er økonomisk mere fordelagtigt at anvende privat finansiering end traditionelle indkøbsprocedurer.
This is used to help determine whether private finance offers better value for money than traditional procurement.
Kun modellen med et fællesforetagende og koncessionsmodellen blev undersøgt.
Only the joint venture model and the concession model were investigated.
Grundig forberedelse: Selv om Kommissionen fik foretaget en rækkeundersøgelser,undersøgtedenikketraditionelleoffent-ligeindkøb, og der blev påintet tidspunktlavet en public sector comparator31.
(a) Proper preparation: Despite the fact that it had several studies carried out, the Commission did not investigate traditional publicprocurementandapublicsectorcomparator wasnever constructed31.
Hertil kommer, at Kommissionen ikke på forhånd undersøgte, hvordan risikoen realistisk kunne fordeles mellem den offentlige og den private sektor, på hvilket stadium i projektet eller iforbindelse med hvilken del af Galileos aktiviteter det var mest sandsynligt,atet OPPvilleblivevellykket,ellerhvilkerelative fordele der var ved de forskellige OPP-modeller32.
In addition, the Commission did not investigate in advance how risk might realistically be allocated between the public and private sectors; at what stageinthe project orinrespect of which part of Galileo’s activities a PPP might be mostlikely to succeed; or the relative benefits of different PPP models32.The Commission proposed, and the Council adopted, a PPP for the deployment and operational phases of Galileoin orderto obtain apoliticalconsensus.