natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det bør yderligere bemærkes, at alle disse fornyelser blev undersøgt på et tidligt tidspunkt efter at de var blevet indført, d.v.s., før arbejderne var klar over denne særlige form for arbejdstilrettelæggelses fulde betydning for deres leve­ og arbejdsvilkår.
Itshoutd be noted,furthermore, that aLI these innovations uerestudiedinthe earLy stages oftheirimptementation,i.e.beforethevorkers couLd have been al,are of the fuLL impact thattheparticularwork organization would have on theirtivingand working condit i ons.
Det samme gælder for områder, hvor der ikke er nogen tradition for industri.
The lrish reportisverysign.ificant inthis respect.
Som følge heraf er de arbejdstagerkategorier der påtager sig skifteholdsarbejde normalt dem der er særlig sårbare på arbejdsmarkedet.
This is the undertying situation refLected inthertatianreport.consequent[y,thecategoriesofworkersrho accept shiftworkare usuaLtythose uho areinan especiaLLyvuLnerableposition on thetabourmarket.
Bonusbeløb udgør en yderligere ansporing for arbejdere som har en forholdsvis lav grundløn.
Thepaynentofbonusesisan added inducenent to yorkers yhose basic salary is reLativety tow.
Følgelig er det således, at folk, såfremt de påtager sig denne form for arbejde, normalter i en socialt set prekær situation.
consequentty,ifpeopleaccept thiskind of rork it is usuaLLy becausethey are in a precariousposition, sociaLLy speaking.
Endvidere er de undertiden nødt til at tage andet arbejde i deres fritid for at kunne tjene penge nok til at sikre deres familie rimelige levevilkår.
Theyare,furthermore,sometirnesobligedtohave some otherjobduringtheirfreetimeinordertoearn enough moneytoensure decent
Fagforeningerne afviser på lignende vis holddriftsordninger der indebærer 12 timers uafbrudt arbejde,fordi sådanne systemer forringer arbejdsvilkårene - det samme gælder for natarbejde.
The tradeunions cannotbutcondemnastateofaffairsrhichforcesvorkerstoacceptjobsdetrimentaltotheirheatth.The unions simi[ar[y reject shift systems in v oL v ing 12 hours consecutiveyorkbecausetheyaggravateuorking conditions, as yeU. as nightyork.
Denne type arbejdsmønstre er endvidere i modstrid med adskillige ILO- konventioner.
type furthermore run counter to severaL lfork patterns of this ILO conventions.
Det er igennem talrige medicinske undersøgelser blevet uomtvisteligt påvist, at natarbejde medfører et søvntab, som aldrig indhentes igen.
llumerousnredicaLstudies have shoun beyond aLL doubtthatnightrorkresultsinatossofsleepyhichisnever made up ; it is consequentLy bad for both men and uomen.
Fagforeningerne er derfor af den opfattelse, at natarbejde skal afskaffes i alle de tilfælde, hvor det ikke retfærdiggøres af sociale forhold. At det kan retfærdiggøres ud fra et økonomisk synspunkt kan ikke godtages.
The tradeunions arethereforeoftheopinionthatnightyorkmustbe eliminated Hheneverthereisno sociatjustificationforit.Economicjustificationsare u n accept abLe s. i m iI a rI y, the technicaL
Arbejdsugen bør ikke overstige fem arbejdsdage,og arbejdsdagene skal maksimalt være otte timer.
Uhenit is not possibLeto eliminate continuous shiftrork,thetradeunions request areductionin workingtime, notabLythrough theintroduction ofafifth shift.
Fagforeningerne kræver også, at skifteholdsarbejdere får to sammen hængende hviledage om ugen. Heraf skulle en dag helst være lørdag og i alle tilfælde søndag.
The vorkingreek shouLd notexceedfiveuorking days, and thenorking day shouLd be eighthours uaximum.The tradeunions aLso demandtvoconsecutive restdays per ueek for shiftuorkers, preferabty to incLude Saturdayanci, inany event,Sunday-
Det er yderst vigtigt, at arbejdere får mulighed for at have et ordentligt familieliv,og at de kan tage del i sociale, politiske, fagforeningsmæssige og kulturelle aktiviteter.
It is essentiaLthat rorkers should be aLLoredto Lead a proper famiLy tifeand thatthey shouLdbe abLeto participate in sociaL-, poLiticaL-, trade union- and cut tur a I activities.
Den årlige ferie bør fastlægges ved lov eller kollektive overenskomster, således at det sikres, at arbejderne får en rigtig hvileperiode.
AnnuaLleave shouLdbe fixed by LegisLation orby coLLective agreementsto ensure thatuorkers receiveproperrest.
Enhver ændring i arbejdsvilkårene skal ubetinget resultere i arbejdstids forkortelse uden at der sker en lønnedgang, og metoderne til at gennem føre disse ændringer må kunne godkendes af fagforeningerne.
Any modification ofyorkingconditions must, rithout faiLrbrjng about areduction of urorkingtime, rrithout Loss ofpay,and itsnrethodofimptementation must meet Hith the approvaL ofthetrade uni ons.
Hvad angår deltidsarbejde er fagforeningerne meget forsigtige.
Ihen it cones topart-timework, thetradeunions are verycautious.
Denne "halve" løsning må under ingen omstændigheder blive et mål i sig selv ej heller svaret på en arbejdstidsforkortelse eller forbedringer af arbejds- vi Lkårene.
ALthoughthesystem may occasion aLL y f uL f it the ' personaL aspirationsofthe workers, thisisnot areasontogeneratizeit.
I de nuværende tider med krise og økonomisk nedgang og foruroligende ledighedstal er fagforeningerne helt og holdent imod overarbejde.
This"hatf-Hay"so[ution must inno ]ray becomeanend initself,nor be theansuer toareduction innorking time ortoanimprovementinworking conditions.
Det er ikke desto mindre i orden at arbejde på overtid, hvis der er altoverskyggende grunde til det, og hvis det i alle tilfælde sker på den betingelse,at arbejdsgiverne anmoder om f rivi Hige,og at det sker under fagforeningens tilsyn.
Atthepresenttime ofcrisisand recession, and a La rm ing unemptoynent,the trade unions are totat[y opposedto overtime. It is nevertheLessadmissibteto work overtime whenthere are overridingreasonsforit,on theexpress conditionthattheemployers c alL for voLunteers, under tradeunion control.
Der må kompenseres for al overtid med et tilsvarende antal afspadserings dage.
ALL overtime must be conpensatedforby a proportionaL amount oftime-off-in-Lieu.
Seminar om case-undersøgelser af fornyelser i skifteholdsarbejde i tekstilindustrien
$eninargncase studies ofinnovations inshiftrorkindust ry HeLd {n D u b l. in on 4-6November1981
Der fremhæves i samtlige case-undersøgelser økonomiske grunde til indførelse af skifteholdsarbejde med udnyttelse af maskinerne
Atl. the case studies findeconomicgroundsforintroducing shiftrorkinginvotving machineuti[isationon 6 or7 days ofthe week.Shiftworking isbeconingincreasing[y important to the survivaL ofthe Europcantextiteindustryinvieu of the internationaL competitivesituation;incertaincases, moreover,it is aLso necessary for technologicaL reasons.As researchershave found,thecompetitivesituationisforcingthetexti[eindustry tocompensateforitsqompetitivehandicapsbyintroducing capitaL-intensive, moderntechnotogy.This,inturn,demandsoptimumptantutitisation.
Som forskerne har opdaget, tvinger konkurrencesituationen tekstilindustrien til at udligne konkurrence mæssige handicaps ved at introducere en kapital-intensiv, moderne teknologi. Dette kræver igen optimal udnyttelse af fabriksanlæggene.
ilowadays,itcostsseveral. hundredthousand, and sometimesover one mittion, dotLars toprovideonejobinthetextileindustry.
Kun ved på denne måde at udnytte maskinerne kan markeds andele bevares og arbejdspladser sikres.
Onty by using machinesin this Hay can market sharesbe maintained and jobs safeEuarded.
Dette er af allerstørste betydning også for arbejdsgiverne.
Thisisa matter of prime importancefor empLoyerstoo.
Udfaldet af investeringsbeslutninger afhænger nu klart af, om maskinerne kan udnyttes optimalt.
The outcome ofinvestment decisions notr ctearLy depends on whether optimum use can be made ofthe machines.
På baggrund af ovenstående har arbejdsgiverne en stærk interesse i så vidt muligt at forhindre, eller i det mindste begrænse, skadelige virkninger på arbejdernes helbred og forringelse af deres socialliv, idet målet er at optimere leve- og arbejdsvilkårene.
In the Light of the above, theemptoyers have astronginterestinpreventingas far as possibte, or at Least attenuating, damageto vorkersr heatth and impairmentof their sociat Life, with the objectofoptimising Living and working conditions.
I case-undersøgelserne foreslås adskillige måder, hvorpå de ansattes arbejds- og levevilkår kan forbedres i en lang række situationer under de givne forhold. De belyser også de fordele og ulemper, som er forbundet med de enkelte løsninger.
Thecase studiespointtomany uays inwhich the norking and Livingconditions ofemptoyeescan beimproved over a wide range ofsituations under thegivencircumstances.
Faktisk findes der ikke som sådan ét ideelt skifteholdssystem.
There is, in fact, no oneideatshiftworking schedute as such.
Forskernes rapporter er en velkommen tilføjelse til beretninger om tidligere erfaringer og eksperimenter.
The researchersr reportsform ayetcomeadditiontotheaccounts ofpreviousexperience and experiments.Thesefoltotrthesametinesas
Disse følger samme mønster som i andre hovedsageligt mellemstore industrier, hvoraf nogle i en årrække har arbejdet med de samme eller lignende ski fteholdssystemer.
whi chhave been i noth e?,chi ef Ly medi um-si z ed,i ndust ri es,some ofri,orkinguiththesame or simiLar shi ftsystems for a numberof yeal"s.
Alene af disse årsager kan bestemte erfaringer ikke uden videre overføres fra land til land.
If onty for these reasons, practicesderivingfrom experienceincertaincountriescannotbe transposed partandparcettoothercountries.
Vi vil også gerne gøre følgende bemærkninger: a)
trleshoutd aLso Liketomakethefottoningcomments: a)
De tilgængelige forskningsresultater giver ikke nogen basis for en klar stillingtagen for eller imod ønskværdigheden af kortere eller Længere skift.
Ac Le ä?tgeneratpronouncementi n favour cf shorter or Longer shifts per day cannotbe made onthebasisoftheresearch findings avai Labte.
Det er på den baggrund, at de ansattes kritiske kommentarer bør evalueres.
restrictions there shouLd notbe any unnecessarytegislativeon such cooperation.
Desuden viser undersøgelserne ingen klar sammenhæng mellem længden af den ugentlige arbejdsperiode og grundlæggende vurderinger af fordelene og ulemperne ved skifteholdssystemerne.
The investigations did not indicate that the production requirementsof thetextiLeindustry yould permit of any appreciabIechangeoverfrom nightoralternatingshiftstoday shiftsonty.This confirms the observationthat,inpractice,nightworking has atready been restrictedtothe a b so t ut e Ly essentiaL minimum.
Nogle af case-undersøgelserne viste klart, at arbejderne tog vellykkede initiativer til ændringer i skifteholdsplanlægningen.
Intheopinion oftheemployers, more consideration needs tobegiventotherequirementsoftheenptoyees on shiftworkinpublicand sociaL Life,forinstance in connectionyith programmetimes (teLevision, etc.), pubLic transport timetabIes and businesshours in aLL sectors.
Dette viser, at et tæt samarbejde mellem arbejdsgivere og arbejdere kan resultere i en optimal skifteholdsplanlægning.
Finalty, hre hrould co m ment as foLtows: economica L Ly essentiaL shift
Der bør derfor ikke være unødvendige lovgivningsmæssige hindringer for et sådant samarbejde.
The probIems of and night hrork cannot be comptetgLy overcome; concrete measures can,howev9?t betakentoattenuatethem in practi ce.
EVALUERINGSSEMINAR OM CASE-UNDERSØGELSER AF FORNYELSER
SEMINARON CASE STUDIES OF INNOVATIONS
I SKIFTEHOLDSARBEJDE I TEKSTILINDUSTRIEN
INSHI F Th I OR K IN THE TEXTILEINDUSTRY
Seminar om case-undersøgelser af fornyelser i skifteholdsarbejde i tekstilindustrien
There Has no tlayofknowingho,, 12 hour shifts wouLd effectuorkersinthetong-term.t'louldtheycopewithi tover aperiodof10 to15 years?
Alle tre undersøgelser om skifteholdsarbejde i tekstilindustrien var interessante og veldisponerede. Det var ligeledes tilfredsstillende, at de tre undersøgelser dækkede hele det udsnit af virksomhedsformer, der findes inden for tekstilindustrien: den irske undersøgelse — den multinationale virksomhed den italienske undersøgelse — mellemstore virksomheder den belgiske undersøgelse — små virksomheder.
An assembtvlinejobforthisperiodmight pr:esentdifficuLty in lack ofconcentrationforthe[astfourhours.The typeofjobdone uas apatrottingor monitoring job.l{orkerscoutd organisetobe morebusy busy during the earLier partofshiftso thathighstresstime occurredearty,Leevingan easierrun towardstheend oftheshift.rtispossibte, houever,thata12 hourshift might haveaseriouseffect on safetybecause of lack of vigiLance toyards the end ofashift.
Deres utilfredshed med forholdene var imidlertid affødt af, at ændringerne var nødvendiggjort af faktorer, som de ikke havde kontrol over.
rdea[[y, the Foundationshoutd arrange research projectson thesesameenterprisesinabout fiveyearstimetosee rhattypeofcorkersstil.l.
De var glade for den længere arbejdstid, som gav dem mange fordele,hovedsagelig fordi de herigennem blev mere tilfredse med livetuden for arbejdspladsen, og der var mange fordelagtige bivirkninger, som f.eks., at de skulle gøre turen til arbejdspladsen færre gange.
do shiftrork,why uorkersceasedtodoitand hoy shiftrorkdevetopedovertheperiod.Suchstudieswouldbe more va L u abLe if they coveredobservationofshiftuorkinan enterpriseover atonger periodoftime sayafew years
Rapporten giver en vurdering af to skifteholdssystemer, som for nylig blev indført i tekstilsektoren i Belgien.
The t'extile inlustry declinedsharpryin in üre various the1970s,but
Denne undersøgelse er baseret på et tilfældigt udvalg af tekstilvirksomheder.
Industrial activity and emplolment in the textile industry grew until
Hovedparten af undersøgelsen er helliget en vurdering af de to nye skifteholdssystemer.
Lg7A, but volume production has fallen by
Den industrielle aktivitet og beskæftigelsen i tekstilindustrien steg indtil 1970; men produktionsmængden er faldet med 9% siden 1973. Denne forholdsvis lille procentvise nedgang skyldes den stærke vækst i tæppeindustrien, uden hvilken den ville være på 30%.
Itithin the textile sector as a whole, there are big differences between the various subsectors: those whose production is based onnaturalfibres(cotton,woor,flax,juteandhardfibres)andtheknitwear industry have gontracted substantially, whire production of man-made fibres and fr:rnishing fabrics has rost less garound and the carpet industry has actually grown.
En af de vigtigste følger af denne tilbagegang er det betydelige fald i beskæftigelsen inden for tekstilindustrien.
One oftheconsiderabre fall in consequences of this decline is the enplolment in thetextileindustry .
Siden 1973 er antallet af virksomheder faldet med 20% og beskæftigelsen med 40%.
1973 the nunber of Ttris has resulted in a huge increase in unemploynent, from about
Dette har medført en kolossal stigning i arbejdsløsheden, fra ca. 1.000 arbejdsløse i 1970 til næsten 16.000 i 1979.
The unemplolment rate for women in latter figure being nonen. the textile sector is higher ttran in tlre population as a whore: the textile industry comtrnred with
75% af sidstnævnte tal udgøres af kvinder.
25.22 in population in
Tilbagegangen for tekstilsektoren skyldes en række faktorer.
The decline of the textire sector is due to a number of factors;the nain ones will be briefly reviewed below.
Der vil herunder kort blive redegjort for de vigtigste af disse.
first section is based nainJ.y on the
* Oplysningerne i denne første del er hovedsagelig baseret på følgende kilder:
*Ttre information in üris followingsources: of
1.1 FALD OG ÆNDRINGER I EFTERSPØRGSLEN
FALL A}üD CHANGES IN DEMAND
Forbruget af tekstilvarer fremviser kun begrænset vækst.
in fact, the share of only linited growth.
I de sidste par år er den andel af det private forbrug, som består af beklædningsgenstande og tekstiler, faktisk faldet.
In the last, few years, private consumption accounted for by clottting and textiLes has fallen.
Dette er forbundet med nedgangen i befolkningstilvæksten og den relative forskydning i forbruget henimod andre udgiftsposter.
This is associated with tlre fall-off in population grrowtlr and the relative shift in spending towards oürer iterns of expenditure.
Der er også sket en ændring i indkøbsvaner.
Ttrere has also been a change in buying habits.
Befolkningen er blevet mere modebevidst, således at indkøbsfrekvensen stiger, og der købes flere forholdsvis billige varer.
ftre population has become more fashion-conscious, so that buying frequency increases and mre relatively cheaper articles are bought.
Når man sammenligner Belgiens konkurrencesituation med andre landes, må man skelne mellem udviklingslande og industrialiserede lande.
Concerning Belgiunrs competitive situation comp,ared with that of other countries, a dist,inction must be nade between the developing and the industrialized countries.
Konkurrencen fra de fattigste lande er ikke særlig skarp.
Competition from the poorest countries is not so severe.
Skønt lønningerne i disse lande er meget lave, er den faglærte arbejdskraft og tekniske know-how så utilstrækkelig, at arbejdsproduktiviteten er meget lav.
Alttrougb wages are very low, these countries have insufficient skilled labour and technical knowhow, so that the productivity of labour is very low.
Kombinationen af høj produktivitet og lave lønninger har gjort det muligt for disse lande at sælge deres produkter billigere.
TLre conbination of high positionofproductivity and low wages enables these countries to rnarket their products more cheaply.
Desuden er de lave priser ofte en følge af uforholdsmæssig stor statsstøtte i form af eksporttilskud, som det praktiseres i visse Middelhavslande som f.eks.
Again, the very low prices are often a consequence of inordinate goverilnent support in the forn of.extrnrt subsidies practised by some Mediterranean countries such as Turkey.
De østeuropæiske landes priser er i nogle tilfælde meget lavere, da disse lande ikke har samme forhold til omkostninger, og det ikke er nødvendigt for hver virksomhed at dække sine omkostninger.
European countries are someti-nes mrch lower as these countries do not have the s€rmeconception conception of costs and it is not necessary for each firm ttrere to cover its costs.
Disse lande har været i stand til at øge deres produktionen og eksport betydeligt, især af standardiserede artikler, som er lette at fremstille, for hvilke moden er mindre betydningsfuld, og hvor leveringstiderne kan fastsættes på forhånd.
These countries have been able substantially to increase üreirproduction and exports trnrticularly of stardardized articles
Belgiske tekstilvirksomheder er i de fleste tilfælde små eller mellemstore familieforetagender i modsætning til tekstilvirksomhederne i visse andre vesteuropæiske lande. Ca.
Bergian textile concernsr unlike firms tend to be snall or nediun-sized fanily-type Ürose of certain ottrer western European countries.
Det er et financielt og kommercielt handicap for virksomhederne, at de er små, når de skal markedsføre og øge salget af hastigt skiftende modekollektioner.
Ttre snall size of ttre firns is a financiar andcon'nercial handicap in the narketing and promotion of rapidry fashion colrections.
Fordi hjemmemarkedet er så lille, må den belgiske tekstilindustri hovedsagelig sælge sine produkter gennem eksport.
As a resurt, the industrial changingproducts do not have an unnistakabry
Hvad angår tekstileksportens geografiske struktur, tegner EF-landene sig for hovedparten (ca. 80%).
Bergian stamp (coqnred with the national inages of French and German products).
Forholdet mellem import og eksport svinger betydeligt, men samhandelen med de europæiske lande er også faldet betydeligt i de sidste par år (især med Vesttyskland, Italien og Holland).
Because the home market is so smalr, depends nainly on exports to serl its ttre BeJ-gian textile industryproducts. rn tems of geographicar structure, textire exports go mainly to the EEC countries
Et andet vigtigt problem, som den belgiske tekstilindustri står overfor, er at dens udgifter til arbejdskraft er blandt de højeste i EF.
Ttre import/export ratio fluctuates considerably, fallen sharply but trade with the European countries has arsoin t.}re rast fers years (especiarly with Germany,
Lønninger udgør generelt en stor del af tekstilindustriens produktionsomkostninger, skønt nogle sektorer bliver mere og mere kapitalintensive.
Another important probrem facing the Belgian textire industry isthat its labour costs are among ttre highest in the EEC. orrerarl,wages account for a high proportion of production costs in the industry, although some sectors are becoming increasingly capital- intensive.
Den belgiske francs styrke har også været en ulempe for tekstilsektoren.
lrhe strength of the Belgian franc has also worked to the disadvantage of the textile sector.
De højere omkostninger opvejes imidlertid til dels af højere produktivitet.
Eowever, the trigher costs are partially offset by higher productivity.
Da de fleste af disse problemer er strukturelle, er det sandsynligt, at tekstilindustrien på kort sigt må indskrænke yderligere.
tl:e textile industry since most of tlrese problems are structural, is likeJ.y to contract further in the short term.
På grund af de seneste års nedgang for tekstilsektoren, har regeringen udarbejdet en plan for tekstil- og konfektionsindustrien.
As a resurt of the decrine of ttre textile sector in regent years, the Government for the textile and reädy-made clothing has d.rawn up a plan industry.
ANVENDELSE AF SKIFTEHOLDSARBEJDE I TEKSTILSEKTOREN
USE OT SHITIWORK IN THE TEXTTI"E SECTOR
Der er ikke indsamlet systematiske nationale data for organiseringen af skifteholdsarbejde i Belgien.
Syst€üAtic national d^ata on the organizat,ion of shiftwotk are not comptl€d tn Betgtgm.
For en beskrivelse af anvendelsen af skifteholdsarbejde har vi derfor henvist til en HIVA-undersøgelse fra 1976 af omfanget af skifteholdsarbejde i Belgien pr. sektor, region og virksomhedsstørrelse.*
For this reasoR !üe have referred, for a to a 1976 EI\_BAR_A survey of, the descrlptton of the use of shlftwork, region and firn siae*.
Dette studium er baseret på et tilfældigt udvalg på 1.000 industri foretagender inden for alle sektorer med 50 arbejdere eller derover (ud af et samlet antal virksomheder på ca. 8.000). Herunder var der en gruppe på 44 tekstilvirksomheder.
{hLs study was based on a i.ndustrial ftrms in all sectors wtttr 50 or nore workers l-ncluded a fhese t"otal lröIrutätion of about B 000 flrms) . gröup 0f 44 textile flnns.
Disse oplysninger blev ajourført med henblik på nærværende under søgelse.
4rt fLrns rrer€ again written to and asked about their cunrent use of sectLon, stll.f,ttlotk.
Vi skrev igen til de 44 virksomheder og udspurgte dem om deres nuværende anvendelse af skifteholdsarbejde.
lfhe results of thts survey are given Ln thls tn whtch ve also try to assess the changes Ln ttre last
Resultaterne af denne undersøgelse findes i denne del, hvori vi også forsøger at vurdere ændringerne inden for de sidste 4 år.
Ot the 4!t flrns we eventually succeeded in reachLng
Af de 44 virksomheder lykkedes det os til sidst at nå frem til 37: to var i mellemtiden lukket og fem deltog ikke i undersøgelsen.
Ln slüce ölösed down and 5 dtd not collaborate wlth the investlgatlon.Thsse 3? represent about a tenth of ttre approximately 342 fLms tb€ texttle sector with
Det gennemsnitlige antal ansatte pr. virksomhed var 202 i 1976 og 171 i 1980 - et fald i beskæftigelsen på omkring 13%.
I[he average nuüer of ernployees per firm was 202 in 19?6 and t?l 1980 - a fatl in enployrent of some 13*.
Faldet i sektoren som helhed er større på grund af antallet af lukkede virksomheder.
The dectLne for the that have s€ctör as a whole is larger owing to the number of fitms öIösed down.
(Det relative omfang af skifteholdsarbejde i Belgien, fordelt på sektorer, regioner og virksomhedsstørrelser).
(Ttre relative extent of shlft. working in Belgium, broken down into sectors' regionsandsizeofconpany).
Anvendte skifteholdssystemer i 1976 (nogle virksomheder bruger mere end et system)
shift systems used in 1976 (some firns use more tlran one systen)
Udelukkende dagarbejde Toholdsskift
Ttre next tabre shows the situation in 1990 for the same s am p J - e of
% af samlede antal
Day work only
Disse tal viser, at antallet af firmaer, hvor der kun arbejdes om dagen er steget.
6 t6 .2 show that the nunber of fi:ms working days onry has
Det har ligeledes antallet af firmaer, hvor der arbejdes 24 timer om dagen/7 dage om ugen.
7 days per week.