natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For på det tidspunkt betragtedes sociologi næsten som de humane videnskabers dronning, da det satte iagttagere og udøvere i stand til at holde trit med den skiftende moderne verden.
For at that moment in time sociology was almost looked upon as the queen of the human sciences, in that it enabled observers and practitioners to understand and keep abreast of the changing modern world.
Humaniseringen af arbejdet betragtedes som en mere påtrængende opgave end den, der bestod i at forestille sig en fjern fremtid med civiliseret fritid.
The necessity of humanizing work was seen as a more urgent task than that of envisaging a distant future of civilized leisure.
I det store og hele syntes samfundet gennem hele den periode at hvile på urokkelige økonomiske fundamenter. Alt, hvad der behøvedes, var at gøre nyttig brug af dem.
All in all, throughout that period society appeared to be based upon unshakeable economic foundations; all that was necessary was to make good use of them.
Opmærksomheden vendtes atter mod økonomien.
Attention was once more focussed on the economy.
Inflation, arbejdsløshed og produktivitet fik atter en central betydning og blev genstand for regeringernes, og derfor også forskernes, opmærksomhed. '·*■' Problemer med arbejdstid og fritid betragtedes hovedsagelig ud fra et ansættelsessynspunkt: arbejdsdeling, deltidsarbejde og reduceret arbejdstid som jobskabelseskilder.
Inflation, unemployment and productivity again became matters of central importance claiming the attention of governments, and hence also of researchers (1). Problems of working hours and free time were look at basically from the employment aspect: job-sharing, part-time working and reduced working hours as sources of job-creation.
Det var ikke før anden fase af krisen (efter den anden oliekrise i 1979, for at tage et nærliggende
Not until the second phase of the crisis (after the second oil crisis of 1979, to take a convenient reference point) did any considerable change occur in the way in
Da det meste af den forskning, der i Europa udføres i socialvidenskabelige emner, er offentligt finansieret, er der en tendens til, at størstedelen af forskningen på ethvert tidspunkt ret nøjagtigt afspejler de problemer, som regeringer og offentlige myndigheder beskæftiger sig med.
(1) Since most of the research done in Europe on social science subjects is financed from the public purse, the main thrust of research at any one time tends to reflect fairly closely the problems that are of concern to governments and public authorities.
- 6 - referencepunkt), at der forekom en væsentlig ændring af den måde, hvorpå disse problemer med fritid og arbejdstid anskuedes.
- 6 - which these problems of leisure and working time were viewed.
Mens det var underforstået, at de lave vækstrater var et langtidsfænomen, vendte sociologer i stigende grad deres opmærksomhed mod nye livsaspekter, der havde at gøre med alle de måder, hvorpå forholdet til arbejdet ændredes under indflydelse af krisen: arbejdsløshed og levemønstre, nye former for inaktivitet, problemer i forbindelse med nedsættelsen af pensionsalderen, udviklingen af den uformelle økonomi, og så videre.
As the prevailing low growth-rates were tacitly acknowledged to be a long-term phenomenon, sociologists increasingly turned their attention to new aspects of living connected with all the ways in which the work relationship was changing under the influence of the crisis: unemployment and living patterns, new forms of inactivity, problems associated with the lowering of the retirement age, the development of the informal economy, and so on.
Arbejdstid har således været betragtet som en afgørende variabel i kampen mod krisens problemer; skillelinien mellem arbejde og fritid er i nogle tilfælde blevet mindre klar og betragtninger over samspillet mellem fritid og arbejdstid et gået ind i en ny fase.
Thus working time has been seen as a decisive variable in coping with the problems posed by the crisis; the dividing line between work and leisure has in some instances become less distinct, and reflection on the interaction between leisure time and working time has entered a new phase.
Ovennævnte årstal er naturligvis kun tilnærmelser.
Naturally the dates given above are only approximations.
Men de er en udmærket generel hjælp til at danne et billede af forskningssituationen i Europa med hensyn til emnet for vor undersøgelse.
But overall they are useful aids to visualizing the research situation in Europe on the subject of our study.
- 7 - forreste række på den internationale scene; en sociolog som Goldthorpe har haft dybtgående international indflydelse, og det arbejde, der udføres på Tavistock Institute, har opnået høj anseelse og har spillet en banebrydende rolle i den sociotekniske vurdering af arbejdsvilkår og arbejdsorganisation.
- time-lags in the effects of the crisis, and awareness of them (together with the associated factor of differences in living standards, leading each country to set its own scale of priorities for dealing with problems connected with time).
På den anden side har fritidssociologien været bagud for udviklingen i Frankrig og Holland.
In Great Britain, the sociology of industrial relations and work has historically been an avant-garde field of research.
Fritidsundersøgelser har i det store og hele haft at gøre med adfærd og graden af deltagelse i forskellige aktiviteter, og fritidsbaserede industrier har her spillet en stor stimulerende og finansierende rolle. Forskningen på universiteterne har hovedsagelig bestået af arbejde, som er udført af enkeltpersoner såsom Kenneth Roberts, Stanley Parker eller Brian Duffield, som betragtes som førende forskere på dette område.
On the other hand, the sociology of leisure has trailed behind the developments in France or the Netherlands; leisure studies have related largely to behaviour and the degree of participation in this or that activity, and leisure-based industries have played a major part in stimulating and financing it.
Det er først for nylig, at der er udført forskning med et stærkere konceptuelt, teoretisk og metodologisk indhold i form at et fælles projekt mellem Sports Council og Social Science Research Council ("Leisure and Recreation Research Panel", dannet i 1979).
Not until recently has work with a stronger conceptual, theoretical and methodological content been undertaken, in the form of a combined programme between the Sports Council and the Social Science Research Council, the "Leisure and Recreation Research Panel", formed in 1979.
Opmærksomheden i disse programmerede projekter har også været specifikt rettet mod vekselvirkningen mellem arbejdstid og fritid i en analyse med titlen "Changing Patterns of Work and Leisure" (skiftende mønstre for arbejde og fritid).
Attention has also been devoted in these planned projects to the specific matter of the interaction between work time and free time in an analysis entitled "Changing Patterns of Work and Leisure".
Vi bør også nævne den stimulerende rolle, som spilles af Leisure Studies Association, som siden 1975 har organiseret en række seminarer over emnet fritid på en multidisciplinær basis.
We should also mention the stimulative part
I Holland har fritidssociologien altid været mere fremskreden end arbejdssociologien.
In Ireland, neither the sociology of work nor that of leisure is much developed.
Der er således udført en forholdsvis stor mængde praktisk forskning i tid og pladsorganisation, problemer med fritidsudnyttelse, etc., og dog betragtes fritiden stadig som den tid, der er tilovers efter arbejdet.
In the Netherlands the sociology of leisure has always received greater emphasis than the sociology of work; hence a comparative ly large amount of applied research has been done on time and the organization of space, problems of the utilization of leisure, etc. and yet leisure is still looked upon as the time left over from work.
Vi kan i forbigående bemærke, at i alle de lande, vi undersøgte, var de særlige karakteristika, som er forbundet med en katolsk eller protestantisk oprindelse, stadig tydelige.
We may note in passing that in all the countries we studied, the specific characteristics deriving from Catholic and Protestant origins were still visible to us.
Beckers var en af de første sociologer i Europa, der talte om fritidssamfundets sammenbrud og gik ind for en integreret fremgangsmåde med hensyn til forholdet mellem arbejde og fritid.
Beckers was one of the first sociologists in Europe to speak of the breakdown of the leisure society and to favour an integrated approach to the work/ leisure relationship.
Den hastige industrialisering og den stærke koncentration i byerne medførte snart problemer med overbefolkning og trafikmætning, idet ensartede arbejdstider medførte, at et stort antal mennesker hver dag på samme tid rejste ind i og ud af begrænsede områder.
The fast pace of industrialization and the strong urban concentration very soon gave rise to problems of overcrowding and of traffic saturation as uniform working hours brought large numbers of people simultaneously into and out of restricted areas each day.
Dette fik de offentlige myndigheder til at påbegynde afhjælpende foranstaltninger i et forsøg på igen at opnå ligevægt. Foranstaltningerne omfattede oprettelse af administrative organer til at styre situationen og tilskyndelser til forskning i storbysociologi. I 1958 oprettedes corniti national pour l'aménagement des horaires de travail, Den Nationale Komite for Harmonisering af Arbejdstider, og i 1966 dannedes C.A.T.R.A.L.
This caused the public authorities to initiate corrective measures in an endeavour to restore fresh equilibria, including the creation of administrative bodies to regulate the situation and the encouragement of research into urban sociology.
Fritiden har derfor aldrig været analyseret som et emne i sig selv for teoretisk undersøgelse.
In Italy, it is the social science researchers who have gained a very strong scientific reputation in the field of work sociology, industrial relations and work saving.
Den blev nemlig betragtet som værende direkte underordnet arbejdstiden.
Consequently leisure time has never been analysed as a subject for theoretical study in its own right, since it was regarded as being directly subordinated to working time.
Ikke desto mindre er forholdet mellem arbejdstid og fritid nu, sikkert i højere grad end andre steder, genstand for omhyggelig opmærksomhed i den seneste forskning, som fokuserer på et mere og mere udpræget kendetegn ved den italienske økonomi - væksten i undergrundsøkonomien og "måneskinsarbejdet", aktiviteter af afgørende betydning i betragtningen over arbejdstid og fritid.
Nevertheless, probably more than elsewhere, the relation ship between working time and free time is now receiving very close attention in recent research on an increasingly marked feature of the Italian economy - the growth of the underground economy and of "moon-lighting", activities of cardinal importance in the consideration of working time and leisure time.
I Danmark et tidsbudgetter det stærke punkt i multidisciplinære forskningsprojekter.
In Denmark, time budgets are the strong point of multidisciplinary research projects.
Desuden er dette forskningsværktøj en nyttig hjælp for regeringsplanlæggerne i beslutningstagningen, og planlægningen dækker både fritids- og arbejdsstrukturer.
There is a cultural reason for this, in that the proper use of time is regarded as a pointer to individual welfare, so much so that the trade unions feel that they have a responsibility in respect of leisure time, especially in cultural matters.
Førstnævnte integreres omhyggeligt i velfærdspolitikken.
Moreover, this research tool is a useful operating aid to the government planners in taking their decisions.
Denne lange tradition med overvejelser af forholdet mellem arbejdstid og fritid har ført til et af de mest gennemtrængende spørgsmål i dag: i hvilken grad bør der indføres kollektive standarder for tidsudnyttelse, og i hvor vid udstrækning bør det overlades til de enkelte at udtrykke deres egne aspirationer.
And planning covers leisure as well as work structures, the former being carefully integrated into welfare policies· This long tradition of views on the relationship between working time and leisure time has led to the most searching question of the day: to what extent should collective standards of time utilization be introduced, and how far should individuals be left free to express their own aspirations.
I Tyskland er der foretaget megen videnskabelig forskning i spørgsmål, der har at gøre med arbejdspladsen.
In Germany much scientific work has been devoted to questions relating to the workplace.
-10- de "alternative", som vil eliminere alle skel mellem arbejdstid og fritid ved at afskaffe lønsammenhænge, og de teoretikere i en arbejdets verden, som vil foretrække, at man nøjes med at sløre disse skel ved indførelsen af en mere fleksibel definition af begreberne arbejdstid og fritid.
There are the "Alternatives" who would eliminate all boundaries between work time and leisure time by doing away with the wage nexus, and those theorists of the world of work who would prefer these boundaries merely to be blurred by making less of a distinction between working time and free time.
I Belgien skyldes den stærke interesse i fritiden måske landets højtudviklede økonomi og sociale system, som har været langt fremme med hensyn til en reduktion i arbejdstiden og længere årlige ferier.
In Belgium, the strong interest taken in free time is perhaps due to the advanced economy and social system of the country, which has been in the forefront of reductions in working hours and longer annual holidays.
Fritid har længe været en kendsgerning sammen med en forholdsvis stærk købekraft, som har givet folk mulighed for at nyde fritiden.
Free time has long since become a reality, together with relatively high purchasing power which has conferred the means of enjoying it.
Det er derfor ikke overraskende, at Van Clé Instituttet har en hel del opmærksomhed vendt mod at fremme fritidsaktiviteter, hovedsagelig kulturelle.
Thus it is no surprise to find the Van Clé Foundation paying a good deal of attention to promoting leisure activities, mainly cultural ones.
Men den økonomiske krise har ramt landet hårdt. Det har den højeste arbejdsløshed i Europa, og regionale afvigelser øger vanskeligheden ved redistribuering af job.
But the economic crisis has hit the country hard; it has the highest unemployment rate in Europe, and regional dissensions add to the difficulty of job reallocation.
Det er derfor let at forstå den stigende erkendelse af, at fritid også kan forekomme i arbejdsløshedens uvelkomne skikkelse. Denne fritid, som ikke normalt er besat, analyseres derefter som værende et forhold ved og en årsag til en henvisning til samfundets ydergrupper.
Hence it is easy to understand the growing apprehension that free time may also appear in the unwelcome guise of unemployment.
I Luxembourg skyldes den ringe interesse, i fritiden, i modsætning til andre europæiske lande, ikke, at megen debat for nylig har været fokuseret på at reducere arbejdstiden som en metode til at absorbere arbejdsløsheden, da bestæftigelsessituationen ikke giver grundlag for særlig bekymring der. Arbejdsløshedsprocenten er kun på 2,8.
In Luxembourg, unlike other European countries, the small amount of attention given to leisure cannot be attributed to the fact that much discussion has recently centred on reducing hours of work as a means of absorbing unemployment, because the employment situation is not particularly worrying there, the unemployment rate being 2.8%.
Tidsbudgetter, undersøgelser og statistik
Time budgets, surveys and statistics
2.1.1 Tidsbudgetter på nationalt plan
2.1.1 Time budgets at national level
Dette gælder generelt lande, hvor der foretages planlægning, såsom Frankrig, Belgien, Holland og Danmark.
2.1.2 Time budgets on a smaller scale
Den anvendes sommetider til særlige kategorier: kvinder (ROY 1982, RUAUDEY 1976) eller byboere (LEMEL 1974) og belyser eventuelle uligheder mellem sociale kategorier i den måde, hvorpå de opdeler deres fritid.
Time budgets are a tool for observing statistically and economically the trend of the daily life of a population.
Sådanne uligheder synes i mindre grad at påvirke den mængde fritid, der er til rådighed, end de måder, fritiden anvendes på, for eksempel anvendelsen af offentlige rekreationsfaciliteter.
The wide field covered by these studies (the national population), the numerous breakdowns they contain into socio-occupational categories, sex, age and social class, and the accurate time distribution of all the activities of individuals both during and outside working hours, all combine to make them an unwieldy and very costly tool.
Danmark er et mere specielt tilfælde, da den enkeltes anvendelse af fritiden der, især hvad angår fritidsaktiviteter, i sig selv er et emne for diskussioner, der påvirker planlægningen af offentlige fritidsfaciliteter.
It is therefore not surprising that surveys of this type have been developed largely in countries where governments have endowed with ample means the national research organizations entrusted with the task of conducting them.
Den måde, hvorpå den enkelte anvender sin fritid, betragtes således som en vigtig velfærdsdeterminant.
This applies in general to countries where planning is practised, such as France, Belgium, the Netherlands and Denmark; in such countries time budgets are sometimes utilized by the political planners as operational aids in reaching their decisions.
Tager man denne fremherskende tendens i Danmarks socialpolitik i betragtning, skulle det ikke komme som nogen overraskelse, at der er foretaget et stort antal temmelig digre undersøgelser (WORM 1980, KIERKEGAARD 1976), som tager sigte på at beskrive den enkeltes levevilkår.
These survey techniques are still in use, though in some countries there are signs of a tendency to criticize this type of information-gathering both for methodological reasons and also on account of the idealogical presuppositions it involves.
Den globale tidsbudgetmetode udvikledes i Holland før anden verdenskrig (Blong og andre, 1936); men den er først dukket op igen i de seneste år, hvor den har været anvendt i en undersøgelse af strukturen i hollænderes tidsbudget over en uge (Knuist 1977). I denne undersøgelse analyseredes den måde, hvorpå der blev tildelt tid til hver aktivitet, hvad enten den var forbundet med arbejdet eller fritiden, og den korrelederes med en lang række socio-økonomiske variabler.
In France this statistical and economic approach to time has a long-standing tradition behind it (1) and it continues to be used by those institutions which are well endowed with funds and organization, specialized in analysing the living conditions of French citizens (see for example the survey on the use of time, I.N.S.E.E. 1974-1975 or the survey on the living conditions of the French, C.R.E.D.O.C. 1979-1980).
I modsætning hertil har de tidsbudgetter, som anvendes ved studiet af en særlig kategori, eller som er udført på lokalt plan, traditionelt vakt meget ringe interesse blandt Storbritanniens videnskabsmænd.
These somewhat ponderous surveys often make use of the time budget method (DUFLOS 1978, LEMEL 1974, RUAUDEY 1976, ROY 1981), sometimes applying it to particular categories: women (ROY 1982, RUAUDEY 1976) or town-dwellers (LEMEL 1974).
Derfor kunne denne form for undersøgelse kun offentliggøres i udlandet (Moser, 1949; Abrams, 1969).
They bring to light any disparities between social categories in the ways in which they apportion their spare time.
Imidlertid er nationale undersøgelser, some dækker alle aktiviteter, sjældne, fordi de, bortset fra Abrams' arbejde, kun omfatter undersøgelser foretaget af BBC's "Audience Research Department" (1961, 1974/5).
Such dispari ties seem to affect less the amount of free time available than the ways in which the free time is spent, for example the use of public amenities.
I Belgien har Professor Javeau fra Det Frie Universitet i Bruxelles, været den vigtigste eksponent for tidsbudgetmetoden ved undersøgelser.
Thus the way in which individuals spend their time is considered to be a major determinative criterion of well-being.
Efter i 1970 at have udgivet "vingt-quatre heures des Belges", blev han af Fonds National de la Recherche en Sciences Sociales (den national fond til forskning inden for socialvidenskaben) bestilt til at udføre samme slags forskning i fremtiden.
In view of this dominant trend of social policy in Denmark the production of a large number of rather weighty surveys (WORM 1980, KIERKEGAARD 1976) aimed at describing the living conditions of individuals, should cause no surprise.
Men denne gang gik han i stedet for simpelthen at gentage sine tidligere fremgangsmåder i"gang med en kritisk afhandling om denne metodes sociologiske og ideologiske betydning (Meddelelse til Symposiet "Sociologie et anthropologie du quotidien: questions de methodes", 8-9 juni, 1982, arrangeret i Paris af Centre d'études sur l'actuel et le quotidien).
It also explains the comparatively frequent use of the time budget method (KUHL and MUNK 1976, MAURITZEN 1974), which reproduces one of the oldest tables reporting time budgets of Danes, in 1890, (MØLLER 1970).
Samme tendens til at kritisere metodens ideologiske substruktion er begyndt at vise sig i Forbundsrepublikken Tyskland (BLASS 1980), skønt tidsbudgetter ikke har været særlig anvendt der.
The global-scale time budget method was developed in the Netherlands before the Second World War (Blonk et al., 1936) but has only been revived in recent years, having been used for a study of the structure of time utilization by Netherlands citizens during one week (Knuist 1977).
Det eneste betydelige arbejde hermed for
It also recorded the changes brought about, either by a reduction in the working week or by separation from the place of work,
- 15 nylig er forskningsstudier, hvori man forsøger at måle den makroøkonomiske virkning af samspillet mellem arbejdstid og fritid, for så vidt det kan forstås ud fra tidsbudgetter (Regensburg Universitet, 1975).
- 15 - through unemployment or retirement, in the ways in which time was spent.
Heller ikke i Italien et der nogen national tradition for anvendelsen af denne metode.
Hence studies of this type could only be published abroad (Moser, 1949; Abrams, 1969).
I.S.I.A.T., Italiens nationale statistiske institut, har ikke foretaget nogen undersøgelse af denne størrelsesorden af den italienske befolknings tidsbudgetter.
However, national surveys covering all activities are rare because, apart from the work of Abrams, they are confined to surveys produced by the Audience Research Department of the B.B.C. (1961; 1974/75).
Det bør yderligere pointeres, at Italien har adskillige store regionale forskningscentre, og at regionale myndigheder finansierer økonomiske og sociale forskningsprojekter, således at tidsbudgetter typisk er rettet mod mindre befolkningsgrupper og hovedsagelig gennemføres i de store byer i nord, såsom MILANO og TORINO. (BELLONI, 1980 -81).
It was the two lastmentioned surveys which enabled researchers to study the changes that had taken place in the ways in which time was used in the 1960's and 1970's (Gershuny/Thomas 1980).
Disse mere lokale undersøgelser anvender den tidsbudgetprocedure, der består i nøjagtigt at optegne fordelingen af tid, at opdele den i et antal socio-demografiske referencevariabler, såsom alder, køn, erhvervs- eller faguddannelse og samfundsklasse.
In Belgium, Professor Javeau of Brussels Free University has been the chief exponent of the time budget method for surveys.
De adskiller sig fra de nationale tidsbudgetter ved at have et mere præcist defineret formål.
Having published in 1970 the "vingt-quatre heures des Belges", he was commissioned by the National Social Science Research Fund (Fonds National de la Recherche en Sciences Sociales) to conduct research of the same kind in future years.