natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udvik- lingeniforbrugerpriser giver også visse oplysninger om den fælles markedsordnings konsekvenserforforbrugerne;
Changesin consumer prices also give someindication ofthe impactthe CMOis having on consumers;
- a) at forøge landbrugets produktivitet ved fremme af den tekniske udvikling, ved rationalisering af landbrugsproduktionen og ved den bedst mulige anvendelse af produktionsfaktorerne, især arbejdskraften;b) at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget beskæftigede personer;c) at stabilisere markederne;d) at sikre forsyningerne;e) at sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer.
- toensureafairstandard of living for the agricultural community 9. Animprovementin theincomes ofindividual farmers a) to increase agricultural productivity by promoting technical progress and by ensuring the rational development of agricultural production and the optimum utilisation of the factors of production, in particular labour;b) thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture;c) to stabilise markets;d) to assure the availability of supplies;e) to ensure that supplies reach consumers at reasonable prices.
Retten har blandt andet behandlet ternes produktivitet.
The Court tackled this question
- at øge mejeriprodukternes konkurrenceevne på deinternatio-nale markeder11. Konkurrenceevnen skal bl.a. sikres ved, at EU– priserne bringes på niveau med verdensmarkedspriserne, som afstrukturelleårsagererlavere.
- toimprove the sector's competitiveness oninternational mar-kets11.Competitiveness mustbeattainedby,amongother things, aligning European prices with world market prices, whicharestructurallylower.
Målet omat øgekonkurren-ceevnen har været en af hovedaksernei Kommissionens aktiviteter, siden mani 2003 besluttede at reducere markedsstøtten ogindføre direkteindkomststøttetil mælkeproducenter12.
Thecompetitiveness objective has become one ofthe main priorities of Commission action sincethe decision wastakenin2003toreducethelevel of marketsupportandtointroduce directincomesupportfor milk producers.
dette spørgsmål i særberetning nr. 2/99 om landbrugsreformens indvirkning på kornsektoren (EFT C 192 af 8.7.1999).
in Special Report No 2/99 on the eects of the CAP reform in the cereals sector, OJ C 192, 8.7.1999.
Desuden fremgår det af EF–Domstolens retspraksis, at fællesskabsinstitutionerne »til stadighed [skal] sørge for at udjævne en eventuel indbyrdes modstrid mellem disse mål betragtet særskilt, samt, om nødvendigt, give det ene eller det andet af dem midlertidig forrang, hvis de økonomiske forhold eller omstændigheder, med henblik på hvilke de træer afgørelse, kræver det« (dom af 19. marts 1992, sag C–311/90, Josef Hierl mod Hauptzollamt Regensburg, Sml.1992 I, s. 2061, præmis 13).
Moreover, according to Court of Justice case-law,‘the Community institutions must secure the permanent harmonisation made necessary by any conicts between those objectives taken individually and, where necessary, give any one of them temporary priority in order to satisfy the demands of the economic factors or conditions’, judgment of the Court of 19 March 1992 in Case C-311/90, Josef Hierl v Hauptzollamt Regensburg, Grounds (13), European Court Reports 1992, p. I-02061.
Betragtning 3 og 9 i Rådets
Whereas (3) and (9) of Council
Denfælles markedsordningfor mælk og mejeriproduktertrådte i krafti 1968 og var en af deførste markedsordninger under den fælleslandbrugspolitik.
The common market organisation (CMO) in milk and milk products, whichenteredintoforcein 1968, was one ofthefirst CMOs under the common agricultural policy(CAP).
Ordningener blevetreformeret mange gange, mestradikalti 1984, da manindførte mælkekvoterforat løseproblemet med strukturelle overskud, som skyldtes uligevægt en mellemudbudogefterspørgselaf mælkog mejeripro-dukter13.I overensstemmelse med bestemmelsernei Agenda 2000 påbegyndte man liberaliseringen af sektoren i forbindelse med 2003–reformenvedatreducere prisstøtten14 ogindføre direkte indkomststøtte.Iforbindelse med en forenkling af fællesskabsreglerne i 2007integrerede Rådet bestemmelserne om mejerisek-toreni en fusionsmarkedsordning, som dækker alle de regulerede landbrugsprodukter15.
There have been many reforms,the mostradical of which wastheintroduction of milk quotasin 1984 to deal with structural surpluses resulting from the imbalance betweensupplyand demandfor milkand milk prod-ucts13.In accordance withthe decisions containedinthe Agenda 2000 action programme,the 2003 reform initiated the liberalisation ofthe milksector byreducing pricesupport14andcreating directincomesupport.In2007,as part ofthesimplification of Community rules, the Councilincluded all the milk sector regula-tionsinasinglecommon market organisationforallregulated agricultural production15.
Betragtning 2, 5, 9 og 25
Whereas (2), (5), (9) and (25) of
Rådets forordning (EØF) nr. 856/84 af 31. marts 1984 om ændring af forordning (EØF) nr. 804/68 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (EFT L 90 af 1.4.1984, s. 10).
Council Regulation (EEC) No 856/84 of 31 March 1984 amending Regulation (EEC) No 804/68 on the common organisation of the market in milk and milk products, OJ L 90, 1.4.1984, p. 10.
Prisstøttemekanismen blev svækket ved, at man afskaede indikativprisen på mælk, sænkede interventionspriserne, forhøjede de nationale kvoter med 1,5 % og gradvist reducerede den afgift, som producenterne skulle betale, når de overskred kvoterne.
The price support mechanism was weakened by the abolition of the milk target price, by the lowering of the intervention prices, by the increase of 1,5 % in national quotas and by the gradual reduction in the levy payable by producers if they exceeded their quota.
• mælkekvoteordningen, som Rådet har forlænget indtil 31. marts 2015.
• themilkquotaregime, which the Council has extended until 31 March 2015.
Under denne ordning får hver medlemsstat tildelt en national leverancekvote for mælk leveret til opkøbere (hovedsagelig mejerier) og en national kvote for direkte salg for den mælk, som producenterne sælger eller på anden måde overdrager direkte til forbrugerne, og de andre mejeriprodukter, som producenterne sælger eller på anden måde afhænder.
The scheme gives each Member State a national delivery quota for milk delivered to buyers (mainly dairies), and a national direct sales quota for direct sales and transfers of milk to consumers, and for all sales and transfers of other milk products.
Inden for de nationale lofter får producenterne tildelt individuelle kvoter til leverancer og/eller direkte salg.
Producers receive individual quotas for their deliveries and/or their direct sales within the limits of national ceilings.
Hvis en medlemsstat overskrider en af sine nationale kvoter, skal den betale Fællesskabet en »afgift«.
If either national quota is exceeded, the Member State becomesliable to pay a ‘levy’ to the Community.
2003–reformen betød, at de nationale kvoter blev forhøjet med 1,5 % (for 11 medlemsstater i EU–15), og at afgiften gradvis skulle reduceres til 27,83 euro pr. 100 kg (kontingentåret 2007/2008), proportionelt med reduktionen af interventionspriserne;
The 2003 reformled to anincreasein national milk quotas by 1,5 % (for 11 Member States of the EU-15) and set out a gradual reduction in the levy down to 27,83 euro per 100 kg (quota year 2007/08), a reduction which was proportional to the reduction in intervention prices;
• offentlig oplagring af smør og skummetmælkspulver, som er det instrument til direkte intervention på markedet, der anvendes til at holde markedspriserne på niveau med »interventionspriserne«.
• public storage of butter and skimmed milk powder, which is the instrument of direct intervention used to maintain market prices at a level near to ‘intervention prices’.
Opkøb kan dog kun foretages i en bestemt periode hvert år (fra 1. marts til 31. august);
Purchases are nevertheless restricted to a certain period of the year (from 1 March to 31 August);
• støttetilprivatoplagring af fløde og skummetmælkspulver (afskaffet i 2007) samt af visse former for smør og ost med henblik på at regulere de mængder, der afsættes på markedet;
• aid for private storage of cream and skimmed milk powder (abolished in 2007), of certain butter products and certain cheeses in order to regulate the volumes on the market;
• støtteforanstaltningertilafsætning af mælk og mejeriprodukter på det indre marked (primært støtte til anvendelse af skummetmælkspulver i foder, støtte til forarbejdning af skummetmælk til kasein, støtte til anvendelse af smør i konditorvarer og støtte til uddeling af mælk i skoler).
• measures to aid disposal on the internal market (chiefly in the form of aid for skimmed milk for animal feed, aid for processing skimmed milk into casein, aid for the use of butter in pastry products, and school milk).
Formålet med disse støtteforanstaltninger er at begrænse anvendelsen af interventionsmekanismen;
The aim of these forms of aid is to limit use of the intervention mechanism;
• regulering af vareudvekslingen medikke–medlemsstater ved hjælp afimportafgifter16 og, når EU–priserne er højere end verdensmarkedspriserne, ved hjælp af eksportrestitutionerfor nogle produkter;
• regulation of foreign trade using import leviesprices, export refunds for certain products;
• indkomststøtte til mælkeproducenter i perioden 2004–2007 (mælkepræmie og tillægsbetalinger), som delvis skulle kompensere for det fald i mælkeprisen, der var resultatet af de successive sæn- kelser af interventionspriserne17.
• income support for milk producers during the period 2004–07 (milk premium and additional payments), intended to partially compensate for the fall in milk prices following successive reductions in intervention prices17.
Siden 2007 er mælkepræmien og tillægsbetalingerne obligatorisk blevet afkoblet fra produktionen og integreret i enkeltbetalingen18.
Since 2007, there has been a mandatory requirement to decouple the milk premium and additional payments from production and include them in the single payment18.
»Sundhedstjekket« af den fælles landbrugspolitik i 2008 førte først og fremmest til følgende tekniske justeringer: nye forhøjelser af produktionskvoterne (jf. punkt 48), afskaffelse af støtten til oplagring af nogle former for ost en del af året, afskaffelse af støtten til konditorsmør, opførelse af ledsagefor-anstaltningeriforbindelse med omstruktureringen af mejerisektoren på denliste over prioriteter, som medlemsstaterne kanintegrerei de nationale og regionale programmerfor udvikling afland-distrikter, og åbning for, at medlemsstaterne kan give specifik producentstøtte på op til 3,5 % af den direkte støtte.
The 2008 health check resultedin thefollowing main adjustments: anotherincreasein production quotas (see paragraph 48), abolition of seasonal storage aid for certain cheeses, abolition of aid for the use of butter in pastries, inclusion of accompanying measures for restructuring the milk sector in the list of priorities which Member States may incorporate in their national and regional rural development programmes and the possibilityfor the Member States to grant special aid to producers of up to 3,5 % of the amount of direct aid.
16 Den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter havde oprindelig en afgiftsmekanisme, som var baseret på en »tærskelpris«.
16 The milk and milk products CMO initially consisted of a mechanism of import levies based on a‘threshold price’.
Denne mekanisme blev afskaet i 1995 (GATT–aftalerne af 15. december 1993) og erstattet af faste toldsatser.
This system was abandoned in 1995 (GATT Accords of 15 December 1993) and replaced by fixed customs duties.
BUDGETUDGIFTERNE
BUDGET EXPENDITURE
Budgetudgifterne til markedsstøttei sektoren for mælk og mejeri-produkterfaldt betydeligt efterindførelsen af mælkekvoterne og faldt endnu merei den periode, hvor prisudviklingen på verdensmarkedet gjorde det muligtatstilleinterventions mekanismen, afsætningsstøtten og eksportrestitutionernei bero(jf.figur 2).
Budget expenditure on market support for the milk and milk products sector fell considerably after theintroduction of milk quotas, andeven moreintheperiod whenthedevelopmentof world prices madeit possibletosuspendtheintervention mechanism, measuresto aid disposal and export assistance(Figure 2).
EU’s udgiftertil mælk19812007
EU DAIRY EXPENDITURE19812007
Budgetterede udgifter (millioner euro)
Budgetary expenditure (million euro)
Udgifter til mælk i alt
Total dairy expenditure
Afsætningsforanstaltninger Nettoudgifter (samlede udgifter - tillægsafgifter)
Disposal measures Net expenditure (total levy)
Mælkepræmie og tillægsbetalinger
Milk premium and additional payment
Kilde: Europa–Kommissionen, GD for Budget og GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.
Source: European Commission, Budget DG and Agriculture and Rural Development DG.
Undtagen i Malta og Slovenien, som valgte at indføre den almindelige enkeltbetalingsordning på regionalt plan i 2007.
Except in Malta and Slovenia, which opted to apply the normal single payment scheme as from 2007 at regional level.
Jf. Kommissionens svar på særberetning nr. 6/2001 om mælkekvoter.
Special Report No 6/2001 on milk quotas.
Ved 2003–reformen blev opstillingen af budgettet ændret, og det skalnulæsespåenny måde.
The 2003 reform had animpact on the organisation andinterpre-tation of the budget.
Deudgifter,dervedrører markederne, er blevet adskilt fra den direkte støtte til landbrugerne under hensyntagen til den gradvise afkobling.
Expenditure on markets was separated from direct supportforfarmers as a result of the progressiveintroduc-tion of decoupling.
Det er således kun omkostningerneforbundet med markedsstøtte, der er opført på budgettet over udgifter til mælk.
The dairy expenditure budgettherefore only showscostsrelatingto marketsupport.
Mælkepræmierne og tillægsbetalingerne harværet opført under den direkteafkobledestøtte siden2005for Danmark, Tyskland,Irland,Luxembourgog Det Forenede Kongerige,siden2006for Belgien,Spanien,Frankrig, Finland og Italien og siden 2007 for hele EU–15. I denye medlemsstater19 blev støtten til mælkeproducenterneindregneti det faste hektarbeløb, der blev udbetalt i henhold til en forenklet og midlertidig generelarealbetalingsordning.
The dairy premiumand the supplementary premium have been enteredin the accounts as decoupled directaidsince 2005for Denmark, Germany,Ireland, Luxembourgandthe United Kingdom, since 2006 for Belgium, Spain, France, Finland and Italy, and since 2007 for the entire EU-15.Inthe new Member States19 aidfor milk producers wasin-cludedin the per hectare flat rate paid on the basis of a simplified andtransitional modelsingle area paymentscheme.
Medvirkningfra 2008–budgettet er den direkte støtte til mælkeproducenterfuldt integrereti enkeltbetalingen.
Asfromthe 2008 budget, directaidto milk producers has beencompletely integratedinthesingle payment.
I 2001 afviste Kommissionen stadig tanken om at liberalisere mejerisektoren påsamme mådesomsektorenfor markafgrøder, fordi det villeindebære for høje budgetomkostninger20. Siden har Kommissionenstilletsig positivt overfor enliberaliseringtrods de dermedforbundne omkostninger.
In 2001, the Commission was still dismissing theidea ofliberalis-ing milk production using the model of the arable crop sector, on the groundsthatthe budgetarycost wastoo high20.Sincethen, the Commission has come downin favour ofliberalisationin spite ofitsinherent cost.
Nettoudgifterne til mejerisektoren beløb sig i 2005 til over 2 750 millioner euro, heraf 50 %(1 370 millioner euro) til mælke- præmien ogtillægsbetalingerne21
In 2005, net expenditure onthe milk sector was morethan 2 750 million euro, of which 50 %(1 370 million euro) wasforthe milk premium and additional payments21
Trods udvidelseni 2004 var nettoudgifternei 2007 på de budgetposter, dervedrører mejerisektoren, påkun912 millionereuro, heraf 637 millioner eurotil deikke–afkoblede mælkepræmier og tillægsbetalinger.
In2007,inspite oftheaccessionsin2004, net expenditure recorded in the accounts under the budget headings relating to the milk sector did not total more than 912 million euro, of which 637 million euro werefor the milk premiums and additional nondecoupled payments.
Det anslås, at de afkoblede mælkepræmier ogtillægsbetalingersamme år beløbsigtil 3 600 millioner euro.
Forthesameyear,thetotal of milk premiums and additional decoupled paymentsis estimated to be 3 600 millioneuro.
I 2007var mejerisektorenssamlede omkostningerforskattebor-gerne således nået op på over 4 500 millioner euro, dvs. 64 % mere end det beløb, der var opførti 2005–budgettet22.
Thetotalcostofthe milksectorforthetaxpayer thereforecameto morethan 4 500 million euroin 2007, or 64 % morethanthe expenditure enteredinthe 2005 budget22.
I 2014, når de nye medlemsstater modtager fuld støttebetaling, vil de afkoblede mælkepræmier og tillægsbetalinger alene kunne beløbe sig til over 4 700 millioner euro.
In 2014, when the new Member States receive the full payment, the milk premiumsandadditional decoupled paymentsalone might add up to more than 4 700 million euro.
Dertil skallægges udgifterne tilintervention,afsætningsstøtte ogeksportrestitutioner,i den udstrækning disse markedsinstrumenterikke vil være helt afskaffet.
Expenditure oninterven-tion, measures to aid disposal or export refunds willalsohave to beadded,insofarasthese marketinstruments have not been totally phased out.
Det skal dog bemærkes, at overgangen til afkoblet støtte kan få noglestøttemodtageretil atindstille mælkeproduktionen.
However,itshould be notedthattransition to decoupledaidcouldleadsome beneficiariesto give up milk production.
Revisionen omhandlede effektiviteten af Kommissionensforvalt-ning af markedetfor mælk og mejeriprodukter.
The audit considered how effectively the Commission manages the market for milk and milk products.
Denne beretning er derfor koncentreret omfølgende hovedspørgsmål.
The report therefore hinges on thefollowing key question:
HAR FORVALTNINGSINSTRUMENTERNE PÅ MARKEDET FOR MÆLK OG MEJERIPRODUKTER OPFYLDT DERES VIGTIGSTE MÅL?
HAVE THE MANAGEMENTINSTRUMENTS APPLIED TO THE MARKETIN MILK AND MILK PRODUCTS ACHIEVED THEIR OBJECTIVES?
Nærmere bestemt søgte Retten svar på følgende specifikke spørgsmål:
More precisely, the audit dealt with the following specific questions:
Er mælkeprisen blevetstabiliseret?
Hasthe milk price beenstabilised?
Hvordan er producenternesindkomst blevet påvirket?
What has beentheimpact on producers’ incomes?
Er EU’s mejeriprodukter blevet merekonkurrencedygtige på deinternationale markeder?
Have European milk products become morecompetitive on world markets?
Rettenidentificerede desuden deforhold,som det ervigtigstat tage højde fori forbindelse medliberaliseringen af markedet, som navnligindebærer, at mælkekvoteordningenskal afskaffes.
The Court also highlighted the most critical issues to be considered in the marketliberalisation process, whichamong other things willinvolve withdrawal ofthe milk quotascheme.
Desuden deltog revisorerne i følgende to seminarer om mejerisektorens fremtid: International Management Forum Milk (Riga) og World Dairy Summit 2007 (Dublin), samt i informations– og høringsmøder afholdt af Kommissionen i forbindelse med »sundhedstjek 2008«.
Finally, the auditors attended two seminars on the future of the milk sector: the International Management Forum Milk (Riga) and the World Dairy Summit 2007 (Dublin), and they also attended information and consultation sessions organised by the Commission as part of the 2008 CAP health check.
Resultaterneafrevisionen bygger påenanalyseaf denforelig-gende dokumentation ogsamtaler medsektorensforskellige aktører.
Theauditfindingsare basedonananalysisofthe documentation available and interviews withthe differentstakeholdersin the sector.
Retten gennemgik statistisk materiale, artikler, undersøgelser, aktivitetsrapporter ogresultater aftidligere evalueringer og revisioner, den førte samtaler med Kommissionen (Eurostat og GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, direktorat C og direktorat D), og den aflagde besøg hos organisationer og sammen-slutninger,som er aktivei mejerisektoren eller har kompetencer på dette område, for at supplere sine egne analyser og undersøge holdbarheden af sineførste konklusioner vedrørende situationen og perspektivernei mejerisektoren og vedrørendeforvaltningen af denfælles markedsordning23.
The Court examined statistical material, articles, studies, activity reports and the results of previousevaluationsand audits.Interviewstook place withthe Commission(Eurostat and Agriculture and Rural Development DG, Directorates C and D) and visits were madeto bodiesandassociations whichareactivein the milk sector or which have expertiseinthis area. The aim was to complete the analyses made and test the relevance of the initial conclusions on the situationin the milk sector andits prospects, and onthe management ofthe CMO23.
KVOTEORDNINGEN HAR GJORT DET MULIGT AT BEGRÆNSE MÆLKEPRODUKTIONEN…
THE QUOTA REGIME HAS MADEIT POSSIBLE TO LIMIT MILK PRODUCTION…
Fra 1984lykkedes detret hurtigtfor defleste medlemsstaterat tilpasse de mængder mælk, der blev afsat på deres territorium ved leverancereller direktesalg,til deresrespektivekvoter.
As from 1984 most Member States managed fairly rapidly to bring the quantities of milk marketedintheirterritories, eitherinthe form of deliveries or directsales,intoline withtheirrespective quotas.
Da den første modvilje var overvundet, tog defleste af sektorens aktører kvoteordningentilsigsometstærkt og politisk acceptabelt reguleringsinstrument.
After some initial reticence, the use of quotas wasac-cepted bya majorityinthesectorasa powerfuland politically acceptable instrument for regulating production.
Siden ordningen blevindført, har den været effektivi den forstand, at Fællesskabets produktionsamletset holder sig under detfastsatteloft.
Sinceitsintro-duction the system has been effectivein the sense that, generally, Community productioncomplies withtheceilingimposed.
Det har ganske givet bidraget til accepten af ordningen, at Rådetlænge bevarede produktionsloftet på et niveau, som var højere end efterspørgslen på det indre marked.
The fact that the production ceiling decided by the Council remained fixed for along time at a level above that of internal demand certainly contributedtothescheme’s acceptance.
Figur 3 er en oversigt over deseneste års udviklingisummen af de nationale kvoter og medlemsstaternes udnyttelse af dem.I den viste periode blevleverancekvoten ofte overskredeti EU–15 med en begrænset mængde, i mejeriårene 1995/1996 til 2004/2005 som oftest under 1 %.I mejeriårene siden 2004/2005 er Fællesskabets leverancekvote derimodikke blevet udnyttetfuldt udi EU–25 og EU–27(jf.tekstboks 2).
Figure 3 shows the recent development of the total of the national quotas allocated and their actual use by the Member States. During the period under review, the quotafor deliveries wasfre-quently exceededinthe EU-15, butthescale ofthe overrun was limited,i.e.less than 1 % for most of the 1995/96 to 2004/05 marketing years.In contrast,in the EU-25 and EU-27,for the 2004/05 andsubsequent marketingyears,the Community delivery quota was under-used(Box 2).
UDNYTTELSEN AF FÆLLESSKABETS MÆLKEKVOTE MEJERIÅRENE 1993/19942007/2008
UTILISATION OF THE COMMUNITY MILK QUOTA MARKETING YEARS 1993/94 TO 2007/08
Direkte salg (millioner ton)
Deliveries (Mio tonnes)
Kvote for direkte salg
99–0000–01Under-usage of quota
Overskridelse af kvoten
93–9494–95Deliveries quota
Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af medlemsstaternes besvarelse af det spørgeskema, som er beskrevet i artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 595/2004.
Source: European Court of Auditors on the basis of replies by the Member States to the questionnaire specied in Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004.
ET NYT FÆNOMEN: FÆLLESSKABETS LEVERANCEKVOTE FOR MÆLK UNDERUDNYTTES
A RECENT PHENOMENON: UNDERUSAGE OF THE COMMUNITY MILK QUOTA FOR DELIVERIES