natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Planstyring gennem staten og styring bestemt af markedet udgør de to ekstreme koordineringsmekanismer for erhvervsuddannelsessystemer.Begge styringsformer findes i alle lande, dog iforskellig udstrækning.
(c) a background report (3 volumes, effectively the basis for the synthesis report) which contains contributions on different topics from renowned researchers across Europe.
(c)en baggrundsrapport(i tre bind, som dannergrundlaget for synteserapporten) med indlægom forskellige emner fra kendte forskere i Europa.
(b) provide information on the interactions between VET and other areas of social action.
•I forbindelse med planstyringovertager deoffentlige myndigheder tilpasningen af udbud og
Those inter actions concern the legal and institutional framework, interdependencies with social, economic, technological and demographic change and the behaviour of the different actors in these fields:
I bilaget findes en oversigt over indlæg til baggrundsrapporten.
The list of contributions to the background report can be found in the Annex.
Andre bibliografiske referencerer ikke medtaget i dette resumé.
Other bibliographical references were not included in this summary.
Udførlige litteraturhenvisninger fremgår af synteserapporten.
The reader may find all bibliographical references in the synthesis report.
efterspørgsel (både fra enkeltpersoner og fraarbejdsmarkedet) samt tilrettelæggelsen af uddannelserne.
Training and learning for competence adopted: decentralisation, deregulation and delegation of authority.
Styringen gennem staten, ved hjælp afcentral planlægning, bygger generelt på undervisningsudbuddet.
Market regulation is based on feedback from VET users.
Erhvervsuddannelsessystemernekan dog ikke styres udelukkende ved hjælp af etcentralt system, da udviklingen i efterspørgselenkun kan forudses til en vis grad.
The education and labour markets are interdependent.
•Foregår styringen af systemet på grundlag afefterspørgselen på arbejdsmarkedet, anvendes
Part one VET systems, coordination with the labour market and steering
Første del Erhvervsuddannelsessystemer: Koordinering med arbejdsmarkedet og styring følgende principper: decentralisering, deregulering og uddelegering af myndighed. Markedetsregulering baseres på tilbagemeldinger (feedback)fra erhvervsuddannelsesdeltagerne.
• The market-State dichotomy has long been (and often still is) seen as the crux of the debate surrounding the methods of coordination between education and training systems.
Uddannelseog arbejdsmarked er indbyrdes afhængige.
Every coordination model, however, has its weaknesses.
I rapportens første del behandles koordinering,finansiering og styring af de erhvervsrettedeuddannelser.
Part one of the report examines the coordination, financing and steering of vocational education and training (VET) systems.
Efter en generel gennemgang af koordineringsprincipperne og de berørte aktørerbeskrives forskellige modeller for finansiering aferhvervsrettede uddannelser. Der skelnes mellemgrundlæggende erhvervsuddannelse, fortsat ogvideregående erhvervsrettet uddannelse samtuddannelsestiltag for arbejdsløse.
After providing a general review of coordination principles and the players involved, methods for financing initial vocational education and training (IVT), continuing vocational training (CVT) and vocational training for the unemployed are discussed.
Denne del giverligeledes et overblik over de reformer, der er gennemført for at øge de erhvervsrettede uddannelsersprestige, over nye former for certificering af kompetence samt udviklingen af erhvervsuddannelseslæreres og –instruktørers profiler.
This Part of the report goes on to examine the reforms that have been introduced to improve VET's standing, new methods by which competences are being certified, and changes in the profiles of VET professionals.
ten om uddannelsessystemernes koordinering.Koordineringsmodellerne har alle deres svagheder, og det er derfor ønskeligt at finde frem til etkompromis, som giver mulighed for at imødekomme arbejdsmarkedets krav, at undgå overdrevent burokrati samt at anvende alternative løsninger som korporativ regulering eller netværk (somsamler forskellige aktører med forskellige interesser) med henblik på at gøre erhvervsuddannelsessystemerne mere fleksible og forbedre deres evnetil at opfylde aktuelle behov.
The purpose of steering is to ensure that education and training systems adapt, and respond adequately to, the needs of individuals, the labour market and society as a whole. The main function of coordination is to ensure a balance between the occasionally conflicting interests of the various players (State, employers and individuals).
Erhvervsuddannelsessystemer:Regulering, koordinering, styring og samarbejde
In every country, VET has complex links with the economy, the labour market and employment.
Styringen skal garantere, at undervisnings- oguddannelsessystemerne tilpasses og opfylder
The choice of the steering system has to be based on an analysis of weaknesses and bottlenecks so that appropriate solutions can then be found.
Erhvervssammenslutninger og -organisationersamt arbejdsmarkedets partervaretager en koordinerende funktion, idet de samler aktører, som iprincippet har de samme interesser. Arbejdsgiver-
State-led steering, through centralised planning, generally acts on the education supply. VET systems cannot, however, be steered solely by a State system as it is impossible to forecast changes in demand beyond a certain point.
Figur 1: Aktører og deres koordinationsopgaver (skematisk fremstilling)
Figure 1 : Stylised coordination actors and tasks
Uddannelsesefterspørgsel
Demand for education/training
Uddannelsesudbud
Supply of education/training
Lovgivning, politiske partier
Legislation, political parties
Aktører i uddannelsessystemet
Actors in education/training
Aktører på arbejdsmarkedet
Actors in the labour market
Elev-/forældre- sammenslutninger
Workers' organisations
Uddannelsesudbydere
Enterprises
Elev-/forældre- repræsentanter
Meso level (organisational)
Arbejdstagerrepræsentanter
Workers' representatives
Husholdninger
Micro level (individual)
Lærere, instruktører osv.
Individual households
Arbejdstagere
Individual employees
Arbejdsgivere
Individual employers
Finansiering af uddannelserne2
The financing of training1
sammenslutninger, fagforbund, lærer- eller forældresammenslutninger m.m. danner således forbindelse mellem meso- og makroplan, mellemuddannelsesudbud og -efterspørgsel inden forerhvervsuddannelsessystemet og mellem kvalifi-kations- og kompetenceudbud og -efterspørgselpå arbejdsmarkedet (Figur 1).
The introduction of strategies of lifelong learning is enhancing the role of continuing vocational training (CVT). CVT budgets have increased in most countries (Table 1).
Finansieringen af de grundlæggende erhvervsud-dannelserdækkes hovedsagelig af staten (herunder de regionale myndigheder), med undtagelse aflærlingeuddannelsen, som virksomhederne yderet væsentligt bidrag til.
Enterprises bear most of the direct costs of CVT.
I en lang række lande erbudgettet for de grundlæggende erhvervsuddannelser stigende i realværdi, selv om enhedsomkostningerne undertiden er faldende.
However, public authorities would like private investment (by both enterprises and individuals) to increase even further.
Netværk sikrer direkte, men uformel forbindelsemellem de forskellige aktører.
Finance for initial vocational education and training (IVT) comes chiefly from the State (including regional authorities), with the exception of apprenticeship, which receives substantial financing from enterprises.
Om et netværkfungerer godt, afhænger snarere af tilliden mellem dens medlemmer end af finansielle interesserog formel autoritet.
In many countries the IVT budget is increasing in real terms, though unit costs are in some cases decreasing.
Til trods for nogle fornyelser er finansieringen afde grundlæggende erhvervsuddannelser stadigbaseret på tilgangen (input).3I et forsøg på at reducere omkostningerne oplever man både enskærpelse af kriterierne og mere komplekse allokeringsformer.
Despite various innovations, the financing of IVT continues to be largely input-based.2In an attempt, however, to reduce costs, criteria are being refined and more complex allocation criteria are being applied.
Valget af styringssystem bør basere på enanalyse af svagheder og flaskehalse i strukturerne, således at der kan findes egnedeløsninger.
It is necessary to introduce mechanisms to ensure that continuing training opportunities and resources are equitably distributed between enter prises - especially SMEs - sectors and individuals, while taking care to tie the financing of train ing to output.
Med undtagelse af den model, der bygger på tilgangen, og som er den klassiske og mestudbredte, er alle finansieringsmodellerne (resultatbaseret finansiering, uddannelsesvouchere osv.)med mere eller mindre succes bestræbt på atregulere ydelserne og optimere bestemte faktorersom effektivitet, kvalitet og retfærdighed.
With the exception of the input-based model, which is the most conventional and most widespread, all financing models (output-related financing, training vouchers, etc.) try, with varying degrees of success, to regulate service provision and to optimise certain factors (efficiency, effectiveness, quality and equity).
Dissemålsætninger vil efterhånden få voksende betydning, eftersom budgetterne for grundlæggendeerhvervsuddannelse, til trods for en stabilisering
These aims are expected to become more important: IVT budgets are increasingly tight as a result of increases in other types of public expenditure, despite the fact that costs have levelled off.
Konklusionerne i dette kapitel bygger på en undersøgelseaf erhvervsuddannelsesfinansieringen i Østrig, Danmark,Frankrig, Finland, Nederlandene, Sverige, Det Forenede Kongerige, Spanien og Tyskland (Cedefop-projekt).Betaling af et samlet beløb, som beregnes forskelligt i deforskellige lande og tager hensyn til forskellige variabler:tilmelding og deltagelse, uddannelsens varighed og art.
Spain and Germany (Cedefop project). Payment of a lump sum. calculated differently in each country and taking certain variables into consideration: registration and participation, duration and nature of the programme.
Kompetenceopbygning for fremtiden – Uddannelse og læring i Europa______________________________________________
Training and learning for competence
Tabel 1: Udvikling inden for finansieringsniveauet for erhvervsrettet efter- og videreuddannelse
Table 1: Changes in CVT financing levels
Sammenligneligt finansieringsniveau (1996-97)
Comparative financing level (1996-97)
Virksomhedernes udgifter
(1st expenditure
(a)I modsætning til andre lande har Finland medtaget alle data fra før 1996 under 1996.(b)Finansieringsbeløb baseret på uddannelsesafgifter fra arbejdsgivere og arbejdstagere, eksklusive EU-bidrag.
(a) Unlike other countries, Finland indexed all pre-1996 data to 1996 level. (b) Financing amounts based on the training levies collected from employers and employees, not including EU contributions.
Kilde: Elson-Rogers S., Westphalen S-Å., 2000. Financing training in the European Union. Working paper. Cedefop. Thessaloniki.
Source: Elson-Rogers S., Westphalen S-Á., 2000.
af omkostningerne, bliver strammet mere og merepå grund af en stigning i andre offentlige udgifter.
a steering mechanism to achieve certain key objectives.
rige, stiger dette budget overalt, selv i tilfælde afen stabilisering eller et fald i arbejdsløsheden.Størstedelen af efter- og videreuddannelsesprogrammerne for arbejdsløse finansieres af staten.
can be grouped into three main categories: decentralisation to regional agencies and employment agencies; more substantial government intervention as part of enhanced concerted action with regional and local players; and a tendency towards the privatisation of services.
Fastlæggelsen af en strategi om livslang læringstyrker den erhvervsrettede efter- og videreuddannelses rolle.
Despite its potential advantages in terms of steer ing and efficiency, output-relating funding may have negative side effects.
Budgetterne for efter- og videreuddannelse er i øvrigt steget i de fleste lande.
It may also lower assessment standards in order to boost success rates, and concentrate excessively on short-term results.
De direkte omkostninger til efter- og videreuddannelse bæres hovedsagelig af virksomhederne.Alligevel ønsker det offentlige, at den privateinvestering øges yderligere (gennem virksomheder og enkeltpersoner).
To sum up, governments are trying to introduce measures that will make training more efficient with a view to containing VET costs. Such measures include decentralising regulation and financing and introducing new resource allocation methods, based on more precise measurements of both inputs and outputs.
Der er gennemført forskellige reformer for at øgeeffektiviteten af uddannelsen for de arbejdsløse.Disse reformer kan inddeles i tre hovedkategorier: decentralisering til regionale organer ogarbejdsformidlinger; større intervenering fra statens side som led i en større samordning med deregionale og lokale aktører; tendens til privatisering af uddannelsestilbuddene.
Training vouchers make it possible to finance training demand rather than training supply: recipients can redeem vouchers in the education and training institution of their choice.
Finansieringsmekanismen for efter- og videreuddannelse afhænger af den foretrukne styringsmodel: statsregulering, regulering ved hjælp af aftaler mellem arbejdsmarkedets parter eller markedsregulering. Disse tre typer danner et kontinuum.
Some innovations in the domain of financing concern the mechanisms of distribution of resources, e.g. output-related funding and training vouchers.
Samlet set kan det konstateres, at staten forsøgerat holde erhvervsuddannelsesomkostningernenede ved at gennemføre foranstaltninger, som kangøre uddannelserne mere effektive.
State-financed training vouchers have certain priority objectives, such as: to stimulate the demand for training by encouraging people to enter train ing while allowing consumer choice; to improve access to private services; to ensure better quality (since people are aware of the value of the invest ment they are making).
Sådanne foranstaltninger omfatter decentralisering af styringog finansiering, indførelse af ressourceallokeringsmekanismer baseret på mere præcise målinger af både tilgang (input) og resultater (output). Inogle tilfælde ledsages disse foranstaltninger afstørre autonomi for uddannelsesinstitutionernesamt øget konkurrence mellem udbyderne.
Output-related funding is an innovative approach which makes the allocation of all or part of resources to institutions subject to the achieve ment of various performance criteria rather than just input criteria (registration and participation, length and nature of programmes).
Nogle nyskabelser inden for finansiering vedrørerressourcefordelingsmekanismer som f.eks. resultatbaseret finansiering og uddannelsesvouchere.
Output-related funding helps providers become more efficient by encouraging them to improve their policies and training services and to optimise the uses to which their revenue is put.
I fremtiden bør der indføres mekanismer for atopnå en rimelig fordeling af chancerne for efterog videreuddannelse og af ressourcerne mellemvirksomheder – specielt SMV– sektorer ogenkeltpersoner, og der bør samtidig sørges for, atfinansieringen af uddannelserne gøres afhængigaf resultaterne.
Training vouchers nevertheless require a highly flexible system (organised for instance in the form of training modules), as well as guidance services in order to help individuals define appropriate training paths.
Endvidere bør konkurrence mellem uddannelsesudbydere spille en større rolle.
Training vouchers may, however, also cause dead-weight effects and high administrative costs.
Budgettet for uddannelse af arbejdsløseharudviklet sig proportionalt med arbejdsløshedsprocenten.
Table 2: Strategies of reform of VET in upper secondary education with the aim of increasing its standing compared to general education
Med undtagelse af Det Forenede Konge-
Vocational enhancement
Resultatbaseret finansieringer en innovation, derbestår i at lade tildelingen af de samlede ressourcer eller en del heraf til institutionerne afhænge afbestemte gennemførelseskriterier i stedet for udelukkende af tilgangskriterier (tilmeldning og deltagelse, programmernes varighed og art).
Insists on the distinct nature of VET, proposes specific curricula and ensures a link between employers and training providers (A, E, HU, EE)
De erhvervsrettede uddannelsersplacering i forhold til almenuddannelse
The standing of VET in comparison with general education
Resultatbaseret finansiering giver udbydernemulighed for at blive mere effektive, idet dissetilskyndes til at forbedre deres uddannelsespolitikog deres uddannelsestilbud samt optimere anvendelsen af deres indtægter.
Implementation of a common structure of qualification, certification and recognition allowing for placing VET and general education on a theoretical equality level (Eng, F)
•I lande, hvor uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet er tæt knyttet sammen (Tyskland,
VET and general education are unified in one system of secondary education, all young people follow a common core of study (Sco, S)
Til trods for de øjensynlige fordele med hensyn tilstyring og effektivitet kan den resultatbaseredefiansiering have negative bivirkninger: valg afuddannelsesdeltagere til fordel for de højere kvalificerede (creaming off); forvridning af udbuddettil fordel for programmer med høj gennemførelsesprocent; forenkling af indholdet; forhøjelse afomkostningerne til evaluering og follow-up; nedsættelse af evalueringsnormerne for at forhøjegennemførelsesprocenten; for stærk koncentrering på kortfristede resultater.
The attractiveness of vocational training depends to a large extent on its social standing and the opportunities that it offers on the labour market in terms of employment, pay, career prospects and actual job content. The standing of VET varies in different countries.
•I lande, hvor forbindelsen mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet er løsere (Austra-
• In countries where the educational system is closely linked to the labour market (Germany, Aus­tria, Denmark, the Netherlands, the Czech Repub­lic.
Uddannelsesvoucheregiver snarere mulighed forat finansiere uddannelsesefterspørgselen end -udbuddet: modtagerne af disse vouchere kananvende dem i undervisnings- og uddannelsesinstitutioner efter eget valg.
Hungary) increasing the prestige of VET requires two things: on the one hand, improving the higher-level career prospects of holders of general or vocational secondary certificates; on the other, facilitating access to higher education for holders of vocational training diplomas.
lien, Japan, Canada, De Forenede Stater), bør forbindelsen mellem de to systemer styrkes ogarbejdsgiverne i højere grad inddrages i undervisning og uddannelse: f.eks. gennem partnerskabermellem skole og virksomhed, praktikperioder iløbet af uddannelsen.
The strategy of vocational enhancement aims at promoting the separate nature of VET, in which specific curricula are offered and links created between employers and training providers (Aus­tria, Spain, Hungary, and Estonia).
•I systemer med varierende forbindelser(afhængigt af uddannelsesforløb) mellem uddan-
Mutual enrichment aims to forge closer links between all types of schools by encouraging them to cooperate while preserving their separate nature (Finland, Norway).
Uddannelsesvouchere forudsætter dog et yderstfleksibelt uddannelsessystem (f.eks. modulopbygget), men også vejledning for at hjælpe den enkeltemed at sammensætte et passende uddannelsesforløb.
• In systems where links between the education system and the labour market vary in different pathways (England. Estonia.
En undersøgelse i en række lande (Østrig, England,Finland, Frankrig, Norge, Skotland, Belgien, Estland, Grækenland, Ungarn, Spanien) har vist, atder er fire reformstrategier for uddannelserne pågymnasialt niveau (sekundærniveau II) (Tabel 2).
France, Greece, Norway, Portugal. Scotland, Spain, and Sweden), upper secondary education needs to be provided with a coherent structure.
Formålet med strategien medgensidig berigelse(mutual enrichment) er at knytte tættere forbindelser mellem alle skoleformer ved at opfordre tilsamarbejde og samtidig bevare de forskellige formers særlige karakter (Finland, Norge).
All reform programmes may draw elements from different strategies and the directions taken by national policy may change over time. Neverthe-
Omfanget af fornyelser inden for uddannelsesfinansiering er stadig begrænset, og de foreliggende data er meget ufuldstændige; det er således vanskeligt at bedømme deres effektivitet ogvirkning.
An analysis conducted in a number of countries (Austria, England, Finland.
Sammenkædningsstrategien (linkages) består i atetablere en fælles struktur for kvalificering, certi-
Hungary and Spain) helped to identify four strategies for the reform of upper secondary education systems (Table 2).
Kompetenceopbygning for fremtiden – Uddannelse og læring i Europa______________________________________________
Training and learning for competence less all reforms have one point in common: they respond to, or anticipate, trends in the labour market and the organisation of work requiring qualitative changes in knowledge and skills.
Tabel 2: Reformstrategier med det formål at ligestille erhvervsrettet gymnasialuddannelsemed almen uddannelse ændringer med hensyn til viden og kompetence.Reformerne sigter således mod at styrke forbindelsen mellem arbejdsmarkedet og de erhvervsrettede uddannelser ved at øge udddannelsernesevne til at reagere på aktuelle behov.
The purpose of reforms is therefore to strengthen the links between the labour market and VET by making VET more responsive.
Større vægt på den erhvervsrettede del (vocational enhancement)
At present, certification is becoming a component of training in its own right, and increasingly independent from training (what is termed 'autonomisatiotf).
Denne strategi holder fast ved de erhvervsrettede uddannelsers særlige natur, omfatter specifikke curricula og sikrer forbindelsen mellem arbejdsgivere og uddannelsesudbydere (A, E, HU, EE)
By looking for methods that are better able to measure people's competences, the stress is placed more on people's ability to mobilise their competences and less on the way in which these competences have been acquired.
Dobbeltkvalificerende uddannelserudgør et yderligere reformelement, som gør det muligt at opnåerhvervskvalifikationer, der giver adgang både tilarbejde på faglært niveau og til højere uddannelse, især universitetsuddannelse.
Dual qualifications are a further aspect of reforms. They take the form of qualifications that can be used to enter both skilled employment and higher education, especially university education.
I alle de lande,hvor disse uddannelser eksisterer, foregår de påskole som fuldtidsundervisning.
In all the countries in which they exist, dual qualifications are taught within school-based full-time education.
Formålet med strategien med gensidig berigelse er at knytte tættere forbindelser mellem alle skoleformer ved at fremme samarbejde og samtidig bevare de forskellige formers særlige karakter (FIN, N)
Introducing a strategy of lifelong learning makes it necessary to take account of alternative methods by which competences can be acquired and to develop links between the various stages of learn ing at different times of life.
Etablering af en fælles struktur for kvalificering, certificering og anerkendelse der giver mulighed for i det mindste teoretisk at ligestille erhvervsrettet og almen uddannelse (Eng, F)
If the transparency of the skills certified and their relevance to the working world are factors of flexibility, their large-scale legitimacy requires the acceptance of standards.