natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nødvendigt at virksomheder/organisationer kommunikererderes performance
The need to communicate performance
Erhvervsvirksomheder såvel som selvejende institutioner og halvoffentlige eller offentligeinstitutioner arbejder i stigende grad med rapportering om humankapital.
Commercially based enterprises, as well as non-profit organisations and semi-public or publicinstitutions, are increasingly working with human capital reporting.
Disse organisationer kan –ud fra hver deres motiver – have behov for at meddele offentligheden resultaterne af ændredeledelsesformer, og hvilke immaterielle aktiver der findes og er under udvikling internt iorganisationerne.
These organisations –each with their own motivation – may need to communicate to the public the results ofchanged management forms and the intangible assets present and being developed within theorganisations.
Erhvervsvirksomheders motivation forhumankapitalrapportering
Motivation for reporting on human capital
• et ønske om at beskrive skjulte værdier (immaterielle aktiver), herunder den humankapital, somer til stede i virksomheden, men ikke fremgår af regnskabet.
(a) a wish to describe hidden values (intangible assets), including human capital, present inthe enterprise but not presented in the financial statements.
Resultatet bliver, at offentlighedenmåske vil opfatte virksomheden som værende mere værd. Målgruppen for denne typeoplysninger kan være aktionærer og långivere;
As a result, the public mayperceive the enterprise’s value as higher.
• et ønske om at indgå i en dialog med offentligheden om virksomhedens værdier, styring ogholdning til medarbejderne;
(b) a wish to establish a dialogue with the public about the enterprise’s values, managementand its attitude to its employees;
• et ønske om at hæve virksomhedens profil for eksempel ved hjælp af en beskrivelse af deansattes nøglekvalifikationer. Målgruppen for denne type oplysninger kan være kunder;
(c) a wish to raise the enterprise’s profile, for example by describing the key competences ofits employees.
• et ønske om at præsenterer medarbejderne for resultaterne af virksomhedens indsats, foreksempel ved benchmarking og sammenligning med andre virksomheder. Målgruppen for dentype oplysninger vil være de ansatte.
(d) a wish to present the results of its efforts toward its employees, for example bybenchmarking and comparison with other enterprises.
For børsnoterede selskaber og andre virksomheder med mange ejere prioriteres ønsket om atpræsentere de af virksomhedens skjulte værdier og resultater, som ikke indgår i regnskaberne, oftehøjt.
For listed companies and other enterprises with many owners, the wish to present theenterprise’s hidden values and achievements not presented in the financial statements is oftengiven a high priority.
Dette er i princippet rigtigt, hvad enten virksomheden betragter sin pr-aktivitet ud fraaktionærværdi eller interessentværdi.
In principle, this is true whether the enterprise adopts a shareholdervalue approach or a stakeholder value approach to its public relations.
Selvejende organisationer må forventes at blive evalueret af sponsorer og andre eksterneinteressenter på grundlag af deres resultater. Resultater kan måles enten som evnen til at få frivilligeog lønnet personale til at opnå resultater i overensstemmelse med organisationens formål eller somen effektiv drift af organisationen. Målgruppen for rapportering om humankapital er normaltsponsorer, frivillige og politikere.
Non-profit organisations expect to be evaluated by sponsors and other external stakeholderson the basis of their achievements.
Offentlige institutioners motivation forhumankapitalrapportering
Public institutions
I mange lande har halvoffentlige og offentlige institutioner på statsligt, regionalt og kommunalt plani en årrække været under politisk pres for at forbedre deres effektivitet.
In many countries, semi-public and public institutions at state, regional and municipal levelshave, for a number of years, been under political pressure to improve their operatingefficiency.
I Danmark har mange af denslags organisationer valgt at implementere de mest moderne ledelsesværktøjer blandt andet til atstyre, motivere og forbedre de ansattes kompetencer, så der sker en styrkelse af deres præstationer.Den type organisationer har interesse i at præsentere deres humankapital for offentligheden, ogmålgruppen for oplysningerne er normalt politikere, relevante myndigheder og skatteydere.
Many such institutions in Denmark have chosen to implement the most modernmanagement tools, among other things to manage, motivate and improve the competences oftheir employees with a view to strengthening their achievements. These types of organisationhave an interest in presenting their human capital to the public, and the target audience for theinformation is usually politicians, appropriating authorities and taxpayers.
Nu om dage kræver samfundet mere information om præstationer, resultater og værdier ivirksomheder og organisationer.
Today society is demanding more information on achievements, results and values inenterprises and organisations.
To vigtige talsmænd for samfundet i denne forbindelse er politikerne og erhvervslivets to parter.
Two important spokesmen for society in that connection arepoliticians and the two sides of industry.
Danske politikere har taget en række initiativer i de senere år til at forbedre virksomheders ogorganisationers præstationer og højne informationsniveauet omkring disse forhold.
Danish politicians have taken a number of initiativesin recent years to improve the achievements of enterprises and organisations and increase thelevel of information on these matters.
Et eksempel på et sådant initiativ er det danske lovkrav til en lang række statslige institutioner af envis størrelse om at udarbejde og offentliggøre årlige rapporter og regnskaber.
An example of such an initiative is the Danish statutory requirement for a large number ofgovernment institutions of a certain size to prepare and publish annual reports and accounts.
Der er opstillet ettvunget regelsæt for udarbejdelsen af sådanne regnskaber.
Aset of mandatory rules has been set out for the preparation of such accounts.
En af reglerne siger, at regnskaberne skalindeholde et afsnit om »personale og organisation«.
One of these isthat the accounts should comprise a section on ‘staff and organisation’.
• forbrug af personale i nuværende og de sidste tre år samt budgettal for det følgende år;
(a) staff consumption for the current and the preceding three years as well as budget figuresfor the following year;
• sygdomsfravær i nuværende og sidste tre år;
(b) absence due to illness for the current and the preceding three years;
• tilgang og afgang i nuværende og sidste tre år;
(c) additions and disposals for the current and the preceding three years;
• overarbejde, ekstraarbejde i nuværende og sidste tre år;
(d) overtime/additional work for the current and the preceding three years;
• beskrivelse af organisationsstruktur og diagram;
(e) description of organisation structure and diagram;
• analyse og vurdering af udviklingen.
(f) analysis and assessment of the development.
Desuden har forskellige ministre iværksat en række projekter (og gennemført lovgivning) omkringoffentliggørelsen af forskellige oplysninger i ikke-monetære termer fra organisationerne. Det førsteeksempel var miljø- og energiministeren, som gennemførte lovgivning om miljøoplysninger i desåkaldte grønne regnskaber.
In addition, various ministers have launched a number of projects (and set out statutoryrequirements) on the publishing of various information from the organisations in nonmonetary terms.
Derefter iværksatte socialministeren et pilotprojekt om socialeregnskaber, som primært fokuserer på, hvordan virksomheder håndterer deres ansvar over forpersoner i og omkring virksomheden.
Subsequently, the Minister of Social Affairs launched a pilot project concerning social accounts, primarily focusing on howenterprises handle their responsibility toward the people in and around the enterprise.
Arbejdsministeren har iværksat projekter omkring udviklingaf arbejdsmiljøinstrumenter i den hensigt at sætte større fokus på det fysiske og psykiskearbejdsmiljø i virksomhederne.
The Minister of Labour has launched projects concerning the development of environmental healthtools with a view to increased focus on the physical and psychosocial working environment inenterprises.
Et andet meget vigtigt projekt blev iværksat af erhvervs- ogindustriministeren omkring udviklingen af intellektuel kapitalregnskab i erhvervsvirksomheder.
Another very important project was launched by the Minister for Business and Industry on the development of intellectual capital reporting in commercially basedenterprises.
19virksomheder havde i foråret 1999 offentliggjort videnregnskaber under dette projekt.
Under this project, 19 enterprises published knowledge accounts in the spring of1999.
Deindikatorer, der fremlægges i disse nye typer regnskaber, kan ofte ses som performanceindikatorer ivirksomhedens humankapitalrapportering.
The indicators presented in these new accounts can often be seen as performanceindicators in the enterprises' human capital reporting.
Emner, der indgår i alle de nye rapporter
Issues in common in all the new reports
Pensionering og nedsat arbejdstid
Retirement and reduced working hours
Fritid og orlov
Leisure time and leave
Medarbejdertilfredshed
Employee satisfaction
Værdiansættelse afimmaterielle aktiver
Valuation of intangible assets
Krav til kunder ogleverandører
Staff demography
Værdiansættelse afstrukturkapital
Dialogue withstakeholdersconcerningbasis of value
Engagement ilokalsamfundet
Involvementin the local society
Sociale ydelser
Welfare
Sygefravær
Sickness absence
Rapportering omsundhed og sikkerhed på
Occupational healthand safety reporting
Indførelsen af oplysninger om humankapital i regnskaber
Inclusion of human capital information in financialstatements
Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i Danmark har oprettet et regnskabsråd, som består af repræsentanterfra en række organisationer.
The Danish Commerce and Companies Agency has set up a financial reporting boardconsisting of representatives from a number of organisations.
Nævnet har fået til opgave at udarbejde en rapport som dokumentationfor de overvejelser, der ligger til grund for en ny dansk årsregnskabslov.
The board has been assigned toprepare a report that documents the considerations in relation to a new Danish nnual Accounts Act.
Rapporten – »Regnskabsrådets rapport om revision af årsregnskabsloven 1999« blev offentliggjort imarts 1999. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen skal på grundlag af denne rapport fremsætte forslag tilændringer i den danske årsregnskabslov.
The report The financial reporting board’s report on amendments to the Annual Accounts Act 1999 was published in March 1999.The report includes considerations regarding possiblelegal requirements on the disclosure of information about intellectual capital.
Rapporten konstaterer, at fremlæggelse af sådanne oplysningerikke er påkrævet ifølge den nuværende årsregnskabslov og EU’s regnskabsdirektiver.
The report statesthat the disclosure of such information is not required pursuant to the existing annual accountsact or EU accounting directives.
EU (og OECD) er imidlertid interesseret i måling og fremlæggelse af sådanne oplysninger.
However, the EU and the OECD are interested in measuringand disclosing of such information.
Regnskabsrådets konklusion vedrørende fremlæggelse af oplysninger om intellektuel kapital:
The financial reporting board’s conclusion regarding the disclosure of information aboutintellectual capital:
indføres et generelt krav om, at der oplyses om virksomhedens vidensressourcer m.v. iledelsens beretning, i det omfang ledelsen betragter disse som afgørende for den fremtidigeindtjening.
‘Concurrently with the development of society towards a knowledge and informationsociety, intellectual capital and other intangible values are becoming increasinglyimportant.
Der kan alternativt henvises til en særskilt redegørelse for vidensressourcer ogandre forhold af betydning for et retvisende billede af årsrapporten.
Therefore, a general requirement must be introduced in respect of disclosure inthe annual report of the enterprise's intellectual capital, etc., where, in the opinion of themanagement, such information may have a material effect on the future earnings.Alternatively, reference can be made to a separate statement on intellectual capital andother matters which are important for the true and fair view of the enterprise in the annualreport.
Vidensressourcer vil være særligt relevante i de tilfælde, hvor virksomhedens aktivitethovedsageligt bygger på menneskelige ressourcer.
Intellectual capital will be particularly relevant in cases where the enterprise's activities arebased mainly upon human resources.
Da området befinder sig i en udviklings- og afprøvningsfase, hvor metoder og præsentationendnu er under udvikling, bør der ikke her og nu stilles specifikke krav til oplysningerne.
As the area is in a development and test phase during which methods and presentation arebeing developed, legal requirements should not be made here and now in respect ofdisclosure of information.
Deter imidlertid væsentligt at markere, at sådanne, relevante oplysninger hører med iårsrapporten og her principielt hører hjemme i årsberetningen.
However, it is important to indicate that such relevantinformation should be included in the financial reporting, i.e. in the annual report.
Oplysningerne om vidensressourcer er naturligvis underlagt begrebsrammens kvalitetskravog dermed kravet om et retvisende billede.
The information about intellectual capital is of course subject to the quality requirementsapplying to the concept and thus the requirement concerning a true and fair view.
Den lavere pålidelighed, der er typisk for disseoplysninger, opvejes blandt andet af ekstra vægt på kontinuitet i oplysningerne, for derved atkunne sammenligne dem over tid.«
Thesomewhat lower reliability which is typical of such information is compensated for by,among other things, the additional weight attached to the continuity of information in orderthat such information can be compared in the course of time.’
Hvor der udarbejdes egentlige opgørelser af intellektuel kapital, skal de anvendte metoder ogprincipper beskrives i afsnittet vedrørende regnskabspraksis.
Where actual statements of intellectual capital are prepared, the applied methods andprinciples should be described in the section regarding accounting policies.
Udviklingen bevæger sig således hen imod specifikke lovkrav om fremlæggelse af oplysninger omintellektuel kapital i virksomhedernes årsregnskaber.
The development has thus started towards specific legal requirements for the disclosure in theenterprises' year end financial reporting of information about intellectual capital.
Virksomhedens ledelse skal imidlertid vurdereog beslutte, om den intellektuelle kapital i virksomheden er så vigtig for virksomhedens finansielleperformance eller finansielle position, at den bør fremlægges i årsregnskabet.
However, themanagement of the enterprise is to assess and decide whether the intellectual capital in theenterprise is so material to the financial performance or financial position of the enterprisethat it should be disclosed in the annual report.
Der er derfor ingen tvivl om, at de oplysninger, virksomhederne indsamler under anvendelsen afhumankapital, i stigende grad også vil blive indføjet i årsregnskaberne.
There is thus no doubt that the information gained by enterprises in their use of human capitalwill increasingly be incorporated into financial statements, as well.
Humankapitalrapportering og arbejdsmarkedet
Human capital reporting and the labour market
I de senere år har de danske arbejdsmarkedsorganisationer taget initiativer, der i vidt omfang er ioverensstemmelse med konceptet om rapportering om humankapital.
In recent years, the Danish labour market organisations have been taking initiatives thatlargely conform to the human capital reporting concept.
Disse initiativer erhovedsagelig koncentreret om målsætninger som at beholde lønmodtagerne på arbejdsmarkedetsamt efteruddannelse og udvikling af kompetencer.
These initiatives are mainly focusedon the objectives of retaining employees in the labour market as well as supplementarytraining and development of competences.
For at kunne opfylde disse mål vil det værenødvendigt for virksomhederne at planlægge initiativer og aktiviteter ved hjælp af rapportering omhumankapital.
In order to meet these objectives, it will benecessary for enterprises to plan initiatives and activities using human capital reporting.
nyt arbejde – deres evne til at skaffe sig nyt arbejde er forbedret.
The advantage in this respect to enterprisesin general and to society is that employees with such training will be better equipped insituations when they are forced to seek new employment – their ability to obtain new work isincreased.
Den danske sammenslutning affagforeninger (LO) har valgt at prioritere, at sådanne initiativer dokumenteres i nationalekompetenceregnskaber, mens arbejdsgiverorganisationerne ikke ønsker en obligatoriskfremlæggelse af sådanne oplysninger.
The Danish Confederation of Trade Unions (LO) has chosen to make it a prioritythat such initiatives be documented in national competence accounts, while the employers'organisations do not wish to make the disclosure of such information mandatory.
Humankapitalrapportering og troværdighed
Human capital reporting and credibility
Det falder uden for denne artikels område at beskrive de forudsætninger og regler, som dannergrundlag for regnskabsoplysninger til offentligheden.
It falls outside the scope of this chapter to describe the assumptions and rules on whichaccounting information to the public is based.
Der er imidlertid grund til at belyse visse aspekter af troværdighedsspørgsmålet.
However, there is reason to highlight certainaspects under the issue of Credibility.
Det er af afgørende betydning, at ledelsen inden præsentationen af humankapital tager stilling til,om rapporteringsformen skal ligne en reklamebrochure eller være mere neutral og objektiv.
It is essential that management decide, before presenting Human Capital, whether the form ofthe report should resemble an advertising leaflet or be more neutral and objective.
Hvis målet er en rapport, der virker troværdig, bør følgende tages i betragtning:
If the aim isa report that is seen as credible, the following should be taken into account:
Verificerbarhed. Oplysningerne skal kunne verificeres, således at en uafhængig part kan bekræfteoplysningerne i regnskabet.
(a) verifiability - the information should be verifiable, in order that an independent party canconfirm the data in the accounts;
Pålidelighed. Rapporten skal være korrekt og neutral, dvs. hele sandheden skal frem, og rapportenbør holdes fri af partiskhed og manipulation.
(b) reliability - the report should be correct and neutral, i.e. the whole truth should be told andthe report should be free of bias and manipulation.
Positive såvel som negative oplysninger bør medtages.
Positive as well as negativeinformation should be included;
Sammenlignelighed. De oplysninger, der fremlægges i tal i videnregnskaber, formår ofte ikke atangive over for eksterne brugere af regnskabet, om virksomhedens performance er god, og om densimmaterielle værdier er store eller små.
(c) comparability - the numerical information presented in knowledge accounts often does notprovide external users of the accounts with an indication of whether the performance ofthe enterprise is good and whether its intangible values are great or small.
Hvor det er muligt, bør eksterne brugere have adgang tilsammenligninger. Dette gøres nemmest ved at angive sammenlignende tal for flere år for densamme virksomhed, således at brugeren kan vurdere, om udviklingen er positiv eller negativ.
Where possible,external users should be provided with comparatives.
Enanden mulighed er at foretage sammenligninger med andre virksomheder.
Another possibility is by providingcomparisons with other enterprises;
Ændringer i beregningsmetoder. Data kan beregnes forskelligt fra år til år, og ændring afmålemetode eller beregningsmetode kan i sig selv give ændrede data.
(d) changed computation methods - data may be computed differently from one year to thenext, and the change in measuring or computation method may in itself cause a change inthe data.
Derfor bør virksomhedenoplyse om, hvilken metode der er anvendt ved fremskaffelsen af data, og hvis taktikker ellerberegningsmetoder er blevet ændret, bør der gøres rede for virkningen.
Therefore, the enterprise should disclose the method used in procuring data, andif policies or computation methods have been changed the effect should be explained;
Udviklingstendenserne med hensyn til humankapitalrapportering kan opsummeres i følgende:
The trends with reference to human capital reporting can be summarised as follows:
• Ledelsens fokus vil blive flyttet fra udelukkende finansielle nøgleindikatorer til en mere holistiskledelse.
(b) management will change its focus from financial key indicators to more holisticmanagement;
• Forbindelserne mellem nye ledelsesmetoder (balanced score card, total quality management,videnstyring) og humankapitalrapportering vil blive styrket.
(c) links between new management concepts (balanced score card, total quality management,knowledge management) and human capital reporting will be strengthened;
• Der vil ske en stigning i mængden af oplysninger (obligatoriske eller frivillige) om humankapitali børsnoterede selskabers årsregnskaber.
(d) there will be increasing amounts of human capital information (compulsory or voluntary)in the annual reports of listed companies.
Kort sagt er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt de vigtigste elementer i humankapitalrapporteringvil blive implementeret.
In short, it is not a question of whether the most important elements of human capitalreporting will be implemented.
Spørgsmålet er, hvor hurtigt det vil ske.
The question is how soon it will happen.
Ud fra de forskelle, somafdækkes gennem denne sammenligning, behandles tre større problemer, nemlig; (1) Der er ingenkonsensus, hvad angår definitioner og klassificering af immaterielle værdier; (2) Der er ingen fællesgyldige og pålidelige indikatorer for immaterielle værdier; (3) »produktionsfunktionen afimmaterielle værdier« er stadig uudtalt viden hos de enkelte ledere.
(c) ‘the production function of intangibles’ remains as tacit knowledge with single managers.
Sidst i artiklen gives forslag tilen videreudvikling af disse nøglespørgsmål.
At the end of this chapter proposals are made for a further development of these corequestions.
Præcisering af nogle af begreberne
Clarification of some concepts
Der er stillet forslag til adskillige begreber med henblik på at finde frem til fremstillinger afhumankapital på virksomhedsniveau.
Numerous concepts have been proposed with respect to accomplishing representations ofhuman capital at the enterprise level.
I 1980'erne foreslog forfatteren begrebet HRCA. Begrebet søger at fremhæve omkostninger,indtægter og værdier med relation til menneskelige ressourcer.
Some of these concepts are human resource accounting(HRA), human asset accounting, human worth accounting, utility analysis (UA), cost & benefit analysis of human resources (CBA). In spite of a comparably long experience withmost of the concepts, there is far from a global consensus as regards what the differentconcepts comprise. In the 1980s the author proposed the concept HRCA.
Det omfatter både HRA og CBA afmenneskelige ressourcer.
This tries to highlight costs, incomesand values related to human resources.
HRA er tæt knyttet til konventionel regnskabsaflæggelse, men dettegælder ikke for CBA og UA, selv om alle tre begreber indeholder både specificeringer afomkostninger og overslag over værdier.
It comprises both HRA and CBA of human resources.Whereas HRA is closely related to conventional accounting, CBA and UA are not, althoughall three of the concepts comprise specifications of costs as well as estimations of values.