natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU’s mejerisektor er særdeles kompleks, og dens udvikling afhænger af en lang række parametre, hvis samlede eekt er svær at forudsige.
The European milk sector is particularly complex and its development will depend on a multitude of parameters, the combined eect of which is dicult to anticipate.
Selv med hensyn til de store tendenser kan modellerne tage fejl. Et eksempel på dette er, at priserne ikke har udviklet sig som forventet efter 2003–reformen.
Even at the mega-trend level the models could prove wrong, as witnessed by the fact that prices did not evolve as forecast after the 2003 reform.
LIGEVÆGT PÅ MARKEDET: USTABILITETEN PÅ MARKEDERNE KAN HURTIGT SKABE NYE OVERSKUD
MARKET EQUILIBRIUM:INSTABILITY ON THE MARKETS CAN RAPIDLY LEAD TO THE REEMERGENCE OF SURPLUSES
Europa–Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Fødevarepriser i Europa (KOM(2008) 821 endelig af 9.12.2008).
Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Food prices in Europe’, COM (2008) 821 final, 9.12.2008.
På landbrugsmarkederne forventes der ifølge Kommissionen »større prisudsvingendi desenesteårtier[...].Somfølge heraf vil enhver større ændringi udbud og efterspørgsel hurtigt kunne resultereistørre prisudsving.Foratsættelandbrugerne bedrei stand til at reagere på mere volatile markedsvilkår er det vigtigt, at de gennem øget markedsorienteringkombineret med et pas-sendesikkerhedsnet bliver bedretil attilpasse produktionen«61.
Accordingtothe Commission, on agricultural markets ‘Prices are expected to show greater fluctuations than observed over recent decades[…] As a result, any significant changes to supply or demandcould quicklyresultin higher pricevolatility. Anim-proved capacity to adjust production through an increased market orientationcombined withadequatesafety netsisinstrumental infacilitatingfarmers'responseto morevolatile marketcondi-tions’61.
Iforbindelse medsundhedstjekketvedtog Rådet påforslagfra Kommissionen at bevare offentlig intervention som et »sikkerhedsnet« med interventionsopkøb af smør og skummetmælkspulver.
Withintheframework ofthe healthcheck,the Council decided, ona proposal bythe Commission,toretain publicintervention onthe marketasa ‘safety net’ ofintervention purchases of but-terandskimmed milk powder.
Lofterne for disse opkøb til faste priser er fastsat til 30 000tonfor smør og 109 000tonfor skummetmælkspulver.
Theceilingsforthese purchases atfixed pricesare 30 000tonnesfor butterand 109 000tonnes forskimmed milk powder.
Ud over disse mængder kan Kommissionen foretage yderligere opkøb vedlicitation.
The Commission may makeadditional purchasesabovetheselimits byinvitationtotender.
Nårlofterne er nået, er det således Kommissionen, der på baggrund af markedsudviklingen enerådende bestemmer, hvor store mængder der skalinterventionsopkøbes og til hvilken pris.
Whenthe ceilings have been reached, the Commission alone will decide on the volumes forintervention buying and at what price, depending on developments onthe markets.
Eftersom der i EU produceres ca. 2 millioner ton smør og 900 000 ton skummetmælkspulver, er en overskudsproduktion på henholdsvis 1,5 %(smør) og12,11 %(skummetmælkspulver) noktilat nåin-terventionsloftet. Medandreordsvarer detoloftertilopkøbaf ca.1,8af de148 millionerton mælkeækvivalent, der produceres i EU, dvs. 1 %62.
As the EU produces approximately 2 million tonnes of butter and 900 000 tons of skimmed milk powder, surplus production of only 1,5 %(butter)and 12,11 %(milk powder) will be enoughforthe interventionceilingto bereached.In other words,thetwoceil-ingsequalthe purchase ofapproximately1,8 milliontonnes of milkequivalent, ofthe148 milliontonnes produced in Europe, i.e.1 %62.
Der er en fare for, at dette sikkerhedsnet er for tyndtiforholdtil denstorerisikofor overskud,som EUkan blive udsatforitilfælde af en alvorlig krise. Underfinanskrisen og den økonomiske krisei slutningen af 2008 resulterede ustabiliteten på markedernei nye overskudafsmør og skummetmælkspulver.
Giventhevery narrow margin,thereisariskthatthe safety net will only be oflimited use, out of all proportion to the scale of the risks and surpluses to which the EU might be exposed in a majorcrisis.
Interventionslagrene vartommei 2007 og 2008, men ved udgangen afførste kvartal 2009indeholdt de 36 700ton smør og 67 500ton skummetmælkspulver. På tre måneder oversteg Kommissionens opkøb såledesinterventionsloftetfor smør og nåede op på mere end 60 % afloftetforskummetmælkspulver.
Although interventionstoresremained emptyin 2007 and 2008,they contained 36 700 tonnes of butter and 67 500 tonnes of milk powder by the end of the first quarter of 2009.In three months therefore, the Commission’s purchases had exceeded the intervention ceiling for butter andreached 60 % ofthe ceilingfor milk powder.
OMSTRUKTURERING AF MÆLKEPRODUKTIONEN: RISIKO FOR, AT PRODUKTIONENI UGUNSTIGT STILLEDE OMRÅDER REDUCERES KRAFTIGT, OG AT PRODUKTIONEN KONCENTRERES GEOGRAFISK
RESTRUCTURING MILK PRODUCTION: RISK OF CONSIDERABLE REDUCTION OF PRODUCTIONIN LESSFAVOURED AREAS AND OF GEOGRAPHICAL CONCENTRATION OF PRODUCTION
Den skønner, at mellem 2,8 % og 3,7 % aflandbrugsbedrif- terne vil blive nedlagt hvert åri perioden 2003–201363
It puts the annual rate of loss of farms for the 2003–13 period at between 2,8 % and 3,7 %63
Det hurtige fald i antallet af landbrugsbedrifter —ogisærde-leshed mælkebedrifter —erensocioøkonomisk udfordringi de ugunstigtstillede områder,især bjergområder, hvor producenterne har begrænsede mulighederfor såvel omstrukturering som omlægning64.
The disappearance at a steady pace of agricultural holdings, and dairy farmsin particular, presents a socio-economic challenge for less-favouredareas, particularlyin mountainousregions where producers havelimited opportunities for restructuring and conversion64 .
66I de nye medlemsstater er det de meget små producenter, som er kommet ind på markedet ved at få tildelt mælkekvoter, der risikerer at blive de første ofre for et prisfald.
In the new Member States, very small dairy farmers who have been able to integrate in the market by obtaining milk quotas are at risk of being the first aected by a fall in prices.
Kommissionens svar på særberetning nr. 6/2001 om mælkekvoter.
The Commission’s replies to
Enaf grundenetil,at mælkekvoteordningenisintid blev organiseret på et nationalt grundlag, vari øvrigt, at man ville undgå, at produktionen gradvis blevflyttettil de områder,som er mest egnedetil mejeribrug.
Inaddition,the milk quotasystem was originally organised on a national basis, inter alia, to avoid a gradual shift of production to those areas with the mostfavourable conditionsfor dairy farming.
Men alleredei 2005 var en stor del af EU’s mælkeproduktion, ca. 50 %, koncentreret på 11 % af EU’sterrito-rium65.
However,in2005, most European milk production,i.e. approximately 50 %, was already concentrated on 11 % of the EU’s territory65.
Detteerenklar miljøudfordring: Detforventes,at dereguleringen og prisfaldet vil føre til en yderligere intensivering af produktioneni deregioner, der giver et højt udbytte, og hvor miljøbelastningenallerede erstor, mens mange producentervil være nødt til at forlade erhverveti de mindst produktive regioner, isæri bjergområder66.
The environmental riskis obvious: one expected effect of deregulationandthefallin pricesisthat production will be intensifiedin high-yield areas where pressure on the environment isalreadyconsiderable, whileinless productiveregions numer-ousfarmers will havetoabandon dairyfarming,in particularin mountainous areas66.
I 2001 erkendte Kommissionen implicit desocioøkonomiske og miljømæssige udfordringer, der er forbundet med omstruktureringen af sektoren,først ogfremmest når det gælder opretholdelse af produktionen»i de ugunstigtstillederegioneri Fællesskabet, isærdeleshedi bjergområder, hvor produktionsomkostningerne er højere, og hvor der ofteikke er mulighed for andenlandbrugs-produktionend mælkeproduktion«.
In 2001the Commission implicitly acknowledged the socio-eco- nomic and environmentalrisks associated withtherestructuring of the sector, the greatest of which concerned the maintenance of productionin ‘theless-favoured regions of the Community, espe-ciallyin mountainareas, where productioncostsare higherand dairy farmingis often the only agricultural activity available’.
Kommissionen mente også, aten»koncentrationaf mælkeproduktionen kan forårsage betydelige miljøproblemer«, ogat den desudenvil»resultereien standardisering af produkterne og dermed en kvalitativ svækkelse af disse«67.
The Commissionalsofeltthat ‘concentrating milk productioncould well give rise to major environmental problems’ andfurthermore ‘wouldleadtoastandardisation of productsand,therefore,to lower quality’67.
Rådets afgørelse af 19. januar
Council Decision 2009/61/ EC of
2009 om ændring af afgørelse 2006/144/EF om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007–2013) (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 112).
19 January 2009 amending Decision 2006/144/EC on the Community strategic guidelines for rural development (2007–13 programming period), OJ L 30, 31.1.2009, p. 112.
Kommissionen har erkendt, at der er behov for specifikke foranstaltninger i ugunstigtstillede områder(24 % af EU’s territorium, svarende til 57 %af det udnyttedelandbrugsareal),isæri bjergområder.Især kan det nævnes, at omstruktureringen af mejerisektoren eftersundhedstjekketi 2008 er blevet enaf de nye udfordringer, medlemsstaterne kanintegrerei deres programmer for udvikling aflanddistrikter68.
The Commission has acknowledged that specific measuresare requiredinlessfavouredareas(24 % of the EU's territory, accounting for 57 % ofits usable agricultural area),in particularin mountainousregions.Followingthe 2008 healthcheck,restruc-turingthe dairyindustry has become one ofthe newchallenges which the Member States mayincludein their rural development programmes68.
Målet om at gøre EU’s mælkeproducenter konkurrencedygtige er et centralt elementi reformen.
Theobjectiveof making European milkproducerscompetitive isatthe heart ofthereform.
Om målet kan opfyldes, afhænger af, om EU’s mejerisektor vil kunne imødekomme efterspørgslen på verdensmarkedet,forså vidt angår produkternes pris og kvalitet.
Achievement ofthis objective will depend on the European milk sector’s capacity to adapt to world demandinterms ofthe price and quality ofits products.
når en produktionsstigning ikke længere ledsages af et fald i de gennemsnitlige produktionsomkostninger.
69A diseconomy of scale might appear when production costs rise as production increases.
Hvis EU–priserne skal blivekonkurrencedygtige,skal de nærme sig verdensmarkedspriserne, som af strukturelle årsager erlavere. I denforbindelseskal det huskes, at direktestøtte ogtillægsbe-talinger siden 2003 delvis har kompenseretfor prisfald.
For European prices to become competitive, they must be brought intoline with world prices, which arestructurallylower, bearing in mindthatsince 2003 direct aid and additional payments have partiallycompensatedforthefallin prices.
Liberaliseringen medfører, at verdensmarkedetfor smør og mælkepulver i højere grad påvirker producentprisernei EU.
Theresult of liberalisation is to accentuate the influence ofthe world marketsfor butter and milk powder on the prices paid to producersin the EU.
Denne priskonvergens gør yderligere omstrukturering uundgåelig, for produktions-strukturernei EU er stadig meget forskellige fra produktionsstrukturerne hos konkurrenterne udenfor Fællesskabet(jf. punkt 37).
The convergence of these prices will renderfurther restructuring inevitable, because European production structures are still very differentfromthose ofcompetitors outsidethe Community(see paragraph 37).
I EU–15 er der imidlertid ingen direkte sammenhæng mellem mælkebedrifternesfortjeneste ogstørrelsenaf deres besætnin-ger69.
However,in the EU-15 thereis no direct correlation between dairyfarms' marginsandthesize oftheir herds69.
De bedrifter, der giverfortjeneste, erikke nødvendigvis de største, men dem, der har en højere belægningsgrad, giver et højt udbytte og kræver etlavt antal årsarbejdsenheder.
The farms with positive marginsare not necessarilythe biggest but those witha higherstocking density, higheryieldsandalower annual work unit.
EU’s mælkepolitik blevudformet medhenblik påatopfyldeen række komplekse mål, navnlig at skabeligevægt på markedet, at stabilisere priserne på mælk og mejeriprodukter, at sikre mælkeproducenterne enrimeliglevestandard ogat øge mejeriproduk-terneskonkurrenceevne på deinternationale markeder.I denne beretning undersøger Retten,i hvor høj grad disse mål er blevet opfyldt, og gør opmærksom på deforhold, som det er vigtigst at tage højde fori forbindelse med denigangværendeliberalisering af mejerisektoren.
The EU’s milkpolicy wasdesignedto meetacomplexrangeof objectives,in particulartoreachasituation of market equilibrium, to stabilise the prices of milk and milk products,to ensure afairstandard oflivingfor producers and to improve the competitiveness of European milk products oninternational markets. The Court’s report analyses the degree to which these objectives have been achieved and draws attention to thosefacts which are provingto bethe mostcriticalinthe process now underway of liberalisingthe European milksector.
PÅ MARKEDET
MARKET EQUILIBRIUM
Siden1984 har mælkekvoterneværet hovedhjørnestenen i EU’s mælkepolitik.
Since 1984 milk quotas have been the keystone of European milk policy.
Lige siden deresindførelse har mælkekvoterne sat fasterammerfor produktionen, menilangtidvarkvoternefor storeiforholdtil markedetsabsorptionskapacitet.
Since their introduction they haveimposedstrictlimita-tions on production butfor along time they were too highin relation to the market's absorption capacity.
De nationale lofter blevfastsat på grundlag af historiske produktionsdata, og nogle nationalekvoter — især Italiens —ersystematisk blevet overskredet.
National ceilings were set on the basis of historical production and a number of national quotas, notably Italy’s, have beensystematically exceeded.
Subsidieredestrukturelle overskud harsåledes megetlængevæ-ret enledsagende omstændighed ved kvoteordningen.
Subsidised structural surpluses have thus been an attendantfea-ture of the quota system for a verylong time.
Forførste gang nogen sinde forsvandt overskuddene stort set efter den voldsomme stigningi verdensmarkedsprisernei slutningen af 2006 og i 2007, men at detteikke kunne betragtes som et endeligt resultat, blev bekræfteti 2008 og 2009, da der opstod nye overskud.
Following the surge in market prices at the end of 2006 andin 2007,for thefirst time the surpluses almost disappeared but this situation could not be considered a permanent achievement, as proved by the reappearance ofsurplusesin 2008 and 2009.
På detliberaliserede marked,som bliverenrealitet, nårkvoterne er afskaffet, vil produktionskapaciteten fortsat være forholdsvis ufleksibel, og producenterne vil måskeikke værei stand til hurtigt at tilpasse sig til ændringeri efterspørgslen.
Ona marketliberalised bytheabolitionofquotas, production capacities will remain relatively inflexible and producers might not beina position to adapt rapidly to fluctuations in demand.
Rådet har vedtaget at bevare offentlig intervention som et »sikkerhedsnet«.
The Council has decided to retain publicintervention as a ‘safety net’.
Derer dog enfarefor,at dettesikkerhedsnetitilfældeaf enalvorligkrisevil være for tyndti forhold til den store risiko for overskud, som EU kan blive udsatfor.
Nevertheless,thissafety netissothinthatthereisariskit will be of only limited use in a major crisis and quite inadequate in relation to the risksin respect of the surpluses that the EU might face.
ANBEFALING NR.1
RECOMMENDATION 1
Kommissionen børfortsatføre tilsyn med udviklingen på mar-kedetfor mælkog mejeriprodukterogiværksætte deforan-staltninger, som er nødvendige for at undgå, at dereguleringen afsektorenførertil en nysituation med overproduktion. Hvis dette slår fejl, kan det hurtigt vise sig umuligt for Kommissionen at opfylde sit mål om at begrænsereguleringentil det minimum,som krævesfor at garantere etsikkerhedsnet.
The Commission must continueto supervisethe development ofthe marketin milkand milk products byimplementingthe measures required to make sure deregulation of the sector does notleadtotherecurrence of overproduction.Failingthisthe Commission’s objective of keeping to a minimumlevel of regulation, ofthesafety nettype, mightrapidly proveimpossible tofulfil.
I desidstetyveår harfastsættelsenafreferencepriser ogkvoter sikret megetstabile nominelle priser.
The establishment of reference prices together withquotashas kept nominal prices particularly stable over the past 20 years.
Hvis mantagerinflationen medi betragtning, er derimidlertid sket en væsentlig udhuling af defaktiske priseri denne periode,således at producenternesfor-tjenesteer blevetreduceret betydeligt.Producenterne harværet underkonstant presforat øgeeffektiviteten og produktiviteten, ogde mindsteffektivehar måttetforlade markedet.Inogletil-fælde er dettefænomen dog blevet begrænset ved, at kvoterne er blevetkapitaliseret.
Taking inflation into account, however, real prices have been considerably eroded overthissame periodand,asaresult, producer margins have been significantly reduced. These margins have been squeezed bythe constant pressuretoimprove efficiency and pro-ductivity,forcingless efficient producers out ofthe market, even thoughthe effects may have been mitigatedinsome cases bythe capitalisation of quotas.
Udviklingeniforbrugerpriserne på mælk og mejeriprodukterafspejlerikke nødvendigvis udviklingeni producentpriserne.
Changesinconsumer pricesfor milk and milk products do not necessarily reflect changesin the prices paid to producers.
ANBEFALING NR.2
RECOMMENDATION 2
Retten erkender, at prisdannelsen påfødevareområdet er meget kompleks, men mener, at Kommissionen børføreløbende tilsyn med den.
While acknowledging that price formationin the food sectoris particularly complex,the Court considersthatit must be subject to regular monitoring by the Commission.
Kommissionen og medlemsstaterne børsikre sig, at koncentrationen af forarbejdnings– og distributionsvirksomheder ikke reducerer mælkeproducenternetilverita-ble pristagere(price–takers) og begrænser mulighedenfor, at deendeligeforbrugerefåretrimeligt udbytteafeventuelle prisfald.
The Commission andthe Member States must ensurethatthe concentration of processingand distributioncompanies does notreduce milk producersto mere price-takers and does notrestrictthefinal consumer’s possibility of enjoying an equitableshare of price reductions.
Landbrugsindkomstenerfaldetgenerelt, men mælkeproducenterne hari gennemsnit bevaret enlidt højereindkomst end andre landbrugere.
Inthecontext ofan overall depreciation ofagriculturalincomes, dairy farmers have retainedincomes which, on average, are slightly abovethose of other farmers.
Faktisk er detstrukturtilpasninger, der har gjort det muligt at fastholde mælkeproducenternes statistiske gennemsnitsindkomst.
In fact, it is structural adjustment which has allowed the average statisticalincome of milk producers to remain steady.
EU–15 mistede halvdelen af sine mælkebedrifter mellem 1995 og 2007.
The EU-15lost halfits dairyfarms between 1995 and 2007.
Dennetendenstilkonsolideringaf mælkeproduktionenforventes atfortsætte ellerforstærkes,idet produktionen vil gå tilbage eller forsvindei de mest ugunstigtstillede områder ogkoncentreresi områder medintensivtlandbrug.
This trend towards consolidation of productionis expected to continue, and even accelerate, with production declining or disappearing in lessfavoured areas and a concentration of production in intensive areas.
Denne udviklingkanvisesigat haveen negativeffekt på miljøet og på densocialestrukturi de ugunstigtstillede områder, hvor mælkeproduktionerenaf defå muligeformerforlandbrugsproduktion.
This development may prove to be negative for the environmentandthesocialfabric ofless-favouredareasin which milk productionis one ofthefewfarming activities possible.
70Med indførelsen af enkeltbetalingsordningen i 2005 k medlemsstaterne større mulighed for at målrette støtten til bestemte områder ved at anvende den regionale model.
RECOMMENDATION 3 of the single payment scheme the Member States had greater possibilities to target direct aid at certain areas by applying the regional model.
Men i praksis har afkoblingen af mælkepræmien og tillægsbetalingerne ikke ført til en omlægning af støtten til fordel for mælkeproducenter i ugunstigt stillede områder.
However, in practice, decoupling the milk premium and additional payments has not led to any redirection of aid towards producers in lessfavoured areas.
I alle medlemsstaterne i EU–15 er afkoblingen sket ved, at indehaverne af mælkekvoter har fået specikke rettigheder, eller at værdien af de betalingsrettigheder, som kvoteindehaverne allerede havde, er blevet forhøjet.
In all the EU-15 Member States, the outcome of decoupling was the allocation of a special entitlement to holders of milk quotas or an increase in the unit value of the payment entitlements quota holders already had.
For mejerisektoren gælder det, at hverken den gamle prisstøttepolitik eller den aktuelleindkomststøttepolitiki praksis havde nogensocialellerregional målretning70.I betragtning af mælkeproduktionens betydning for landbrugsøkonomien oglandskabsanvendelsenanbefaler Retten,at Kommissionen mereindgående overvejer, hvilkestrategier derkansættesi værkfor attackle:
As far as the dairy sectoris concerned,in practice both the former policyof pricesupportandthecurrent policyofdirectincome supportlack regional and social focus70.In view of theimportance of milk productioninthe agricultural economy anditsimpact on the management ofthecountryside,the Courtrecommendsthat the Commission should intensify its reflection onthestrategies to be appliedtotackle:
- de specifikke problemeri deregioner, hvor mælkeproduktionen er mestsårbar,isæri bjergområder;
- the specific problems of the regionsin which milk productionis more vulnerable,in particularin mountainous areas;
- de miljømæssigekonsekvenseraf,at mælkeproduktionenkon-centreres geografisk.
- the environmental consequences of the geographical concentration of milk production.
Siden 1984 er EU’s andel af verdenshandelen med mejeriprodukter er blevet stadigt mindre.
The EU'ssharein worldtradein milk products has beeninsteady decline since 1984.
Målet om at gøre EU’s mælkeproducenter konkurrencedygtige er et centralt elementi den igangværende liberalisering af sektoren. I overensstemmelse med WTO–aftalerne er EU–støtten til eksportaf mejeriprodukter blevetreduceret be-tydeligti deseneste år.
The objective of making European milk produc-erscompetitiveisatthe heart of the current trend towards liberalisation of the sector.Inline with WTO agreements, European aid to milk product exports has been considerably reducedin the past few years.
Deterprimærtbasisproduktersom mælkepulverogsmør,der handles på verdensmarkedet. EU–producenterne af disse produkter harkunværetkonkurrencedygtige påverdensmarkedet, når prisernevar høje.
In actualfact the world marketin milk productsis mainly onefor basic products,suchas milk powderand butter.European producers ofthese products have only beencompetitive on world markets when prices have been high.
Når priserneikkevar høje,eksporterede producenterne deres varer medstøttefrafællesskabsbudgettet.
Outsidethese periodsthey can only export withthe assistance ofthe Community budget.
Efteratværestegetkraftigti desenesteår er efterspørgslen på verdensmarkedet nufaldende.I 2009 genindførte Kommissionen derfor eksportrestitutionerne, somi 2007 var blevet nedsat til nul.
Aftertheinitialstrong growthinrecentyears, world market de-mandiscurrentlycontracting, whichis whythe Commissionre-activated the system of export refundsin 2009, although this had been set at zeroin 2007.
På mellemlang sigt vil denne løsning imidlertid ikke kunne bruges, hvis de aktuelle forhandlinger om nye verdenshandelsaftaler fører til afskaffelse af eksportrestitutionerne.
However, this option would nolonger be availableinthe mediumtermifthe worldtrade agreements now being negotiated were tolead to the abolition of export refunds.