natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette forslag skal godkendes af DA's generalforsamling og af LO's medlemmer ved urafstemning.
This proposal is not valid until it has been accepted by the general assembly of DA and a referendum among the LO members.
Større åbne kon flikter i forbindelse med de kollektive overenskomstindgåelser er efter den anden verdenskrig kun forekommet i 1946, 1956, 1961 og 1973.
Larger work stoppages in connection with the collective bargaining rounds have only taken place in 1946, 1956, 1961 and 1973 during the post war period·.
Herved tabtes mellem 1,1 og 3,6 mill, arbejdsdage ved
Due to these work stoppages a number of working days between.1.1 and 3.6 mill, were lost
2) den enkelte konflikt.
2) during each of these conflicts
I overenskomstperioderne hersker der fredspligt ifølge parternes såkaldte Hovedaftale af 1973.
During the agreement period a peace obligation exists accord ing to the Main Agreement renegotiated by DA and LO in 1973.
Fortolkningsuoverensstemmelse]- be handles af arbejdsmarkedsorganisationerne ved mægling og voldgift, mens brud på overenskomsten bringes for Arbejdsretten, der kan
Disagreements about the interpretation of collective agreements are handled by the labour market organizations through mediation and arbitration, but breaches of the collective agreement are
3 ) pålægge de skyldige at betale bod.
3 ) brought before the Labour Court which can fine the offenders
1 1974­76 steg antallet af tabte arbejdsdage ved overenskomststri­dige arbejdsstandsninger til mellem 100.000 og 250.000 pr. ar blandt de cirka 300.000 beskæftigede hos DA.
100,000 and 250,000 per year among the about 300,000 workers employed by DA .
Selvom omfanget udgør mindre end \ pet. af de præsterede arbejdsdage, vækker an­
Even though this figure is less than a half per cent of the total number of working days, the increasing
2) tallet af arbejdsstandsninger forholasvis stor bekymring i DA.
2 ) number of work stoppages worries DA
Parallelt med konfrontationen ved overenskomstforhand]inger og arbejdsnedlæggelser har der udviklet sig et omfattende samarbej­de mellem arbejdsmarkedets parter.
Parallel to the confrontation at the collective bargaining rounds and the work stoppages, an extensive cooperation has de veloped between the labour market parties.
Dette samarbejde er genstand for behandling i det følgende afsnit 3.
This cooperation is considered in the following section 3.
Forinden skal det dog diskuteres, hvorledes økonomiske, sociale og politisk­kultureile forhold betinger dette samarbejde.
However, before this is to be discussed, some conditioning factors are to be considered, i.e. economic, social, political and cultural factors.
Disse baggrundsfaktorer har været underkastet en del forandringer, si­den samarbejdet fandt en organisatorisk form lige efter den an­den verdenskrigs ophør. Groft set kan der skelnes imellem ere perioder: 1) indtil 1957, 2) 1958­73 og 3) 1974 og fremefter.
These conditions have changed since the Second World War, and three periods are to be recognized: 1) until 1957, 2) 1958-1973 and 3) 1974 and ahead.
Det økonomiske klima i de første år efter 1945 var præget af ger. opbygningen af produktionsapparatet, der var blevet udslidt i krigsårene.
During the first years after the end of World War II the economic climate was marked by the reconstruction of the pro duction apparatus which was worn out during the war period.
Perioden 1950­57 udviste kun en lav vækstrate på ca.
The period 1950-1957 showed only a low rate of growth amounting to
DA's forretningsudvalg arelar.: r sig "rede til at yde ekstraordinære erstatninger vil virk­somheder, der blev ramt af overenskomststridige arbejdsnedlæg­gelser som følge af lønpres i overenskomstperioden." ài.
The executive council of DA declares its readiness "to contribute extraordinary compensation to companies which were hit by uonofficial work stoppages in consequence of wage pressure during the agreement period."
Cir­kulære af 30. august 1976.
Cf. circular letter of the 30th August, 1976.
Bortset fra årene 194 5-47 og 1950-53 ledede socialdemokratiet den danske regering, men det kunne kun ske ved støtte fra det radikale venstre.
The next period under consideration, i.e. 1958­1973, started with strong investment activity and increases of productivity during 1958­1960.
Perioden 1958-73 indledtes med en kraftig investeringsaktivitet og produktivitetsstigning i 1958-60.
Thereafter, a considerable annual growth of the gross domestic product took place.
Derefter fulgte en betydelig årlig fremgang i bruttofaktorindkomsten med en vækstrate på ca. 5 pet.
The growth rate was about 5 per cent pro anno.
Arbejdsløsheden faldt til 24 pet. blandt de forsikrede arbejdere, og der blev knaphed på arbejdskraft i bestemte brancher og geografiske områder.
The unemployment decreased to 2­4 per cent of the insured workers , and in some branches and some geographical areas a shortage of labour was envisaged.
I sammenhæng hermed fik de ansatte bedre muligheder for at skifte job.
On this background the em­ployees got better chances of moving from one job to another.
Det betød samtidig, at dansk industri stadigvæk karakteriseres ved forholdsvis mange mindre virksomheder.
At the same time this meant that Danish industry was still characterized by many smaller firms.
Således havde ca. tre fjerdedele af de knap 6.000 danske industrivirksomheder i midten af I960'erne færre end 50 personer.
So, about three fourths of the 6,000 Danish manufacturing firms in the middle of the I960's had less than 50 employed persons.
En femtedel omfattede virksomheder med 50-200 personer.
One fifth had between 50 and 200 persons.
De resterende ca. 5 pet. af virksomhederne beskæftigede dog ca. halvdelen af de i industri-
Yet, the rest, i.e. about 5 per cent, employed as many as half of the total number found in manu­ur . ■ 2) facturing
Branchemæssigt set optræder jern- og metalindustrien som den største industrigren med godt en fjerdedel af personellet og med for holdsvis store virksomheder.
All in all, the 1960's can be characterized as a period during which the management of manufacturing companies was con­fronted with more difficult tasks because of changing conditions of production and marketing.
1) Bent Rold Andersen & Else Kjerkegaard: Holdepunkter i arbejds markedspolitikken. København 1969. 2) Statistisk årbog udgivet af Det statistiske departement/Danmarks statistik.
1) Statistisk årbog published by Det statistiske Departement/Dan­marks statistik.
I social henseende er perioden 1958-73 kendetegnet ved en kraf tig reallønsstigning på gnst.
Regarding the political situation a certain strengthening of the socialist parties took place during the 1960's in comparison with the 1950's5)
Der foregik en vis indsnævring af lønrelationerne mellem faglærte og ikke-faglærte og en stærkere indsnævring mellem mands- og kvindelønninger.
The cultural environment was characterized by more education to the young people. Whereas about 70 per cent of the 20-29 years of age had less than 9 years of education in 1962, it was only about 50 per cent in 1972.
Samtidig voksede skatterne til det offentlige, så ledes at en faglært arbejder ikke så nogen stigning i sin dispo4 ) nible realindkomst i 1960'erne.
At the same time the number of 19 years of age, who got a higher education, increased from about one tenth in 1960 to about one fifth in 1970 .
Til gengæld udvidedes det of fentlige forbrug, idet der gennemførtes store forbedringer i de sociale ydelser som f.eks. højere alders- og invalidepension og i
These improvements contributed to the abovementioned increases of the public ex-
I denne periode udvidedes fritiden væsentligt.
During 1968-1970 Denmark witnessed her part of the so-called youth revolt.
5) Svend Aage Hansen: Økonomisk vækst i Danmark 1914-1975.
Washington 1977. p. 5.
I kulturel henseende må registreres, den længere uddannelse, som ungdommen får.
- 10 - governing of the institutions of higher education including the universities.
Mens ca. 70 pet. af de 20-29 årige havde mindre end 9 års skolegang i 1962, var det kun ca. 50 pet. i 1972.
Former rule of the full professors was substituted by a representative leadership.
Herved erstattedes professorernes ledelse med en ledelsesform, hvorefter alle lærergrupper blev inddraget i ledelsen, ligesom studenterne og det teknisk administrative personale fik en betydelig indflydelse. Denne forandring var imidlertid kun det mest markante udtryk for den demokratisering af samfundslivet, som oplevedes 1 I960'orne: uden for arbejdspladserne.
So, all groups of teachers as well as students and technical-administrative personnel were given access to the decisionmaking of the universities etc.
Oliekrisen i efteråret 197 3 dannede indledningen til den tredie periode, som endnu præger Danmark i anden halvdel af 197 0'erne. I denne periode forværres de økonomiske forhold.
Then we come to the third period of the post-war years. The opening of this period was announced by the oil crisis in the autumn of 1973.
Væksten i det reale bruttonationalprodukt ophørte helt i 1974 og 197 5, men ret tede sig i de følgende år uden at love en tilbagevenden til 1960'ernes høje niveau.
The growth of the real national product stopped completely from 1974 to 1975 but started again during the following years with out promising a return to the high level of the 1960's.
Produktivitetsstigningen i byerhvervene er forholdsvis høj, men forbundet med en stigende arbejdsløshed, der overgår 1950'ernes niveau.
The productivity increases of the urban trades are relatively high but combined with an increasing unemployment which exceeds the rates of the 1950's.
Blandt de arbejdsløshedsforsikrede er godt 10 pet. ar bejdsløse i 1975-77, svarende til 67 pet. af arbejdsstyrken.
Among unemployment insured persons more than 10 per cent are unemployed in 1975-1977 matching 67 2) per cent of the labour force The economic downswing makes it natural for the employed persons to keep to their job.
Ved en folkeafstemning i 1972 vedtoges Danmarks indtræden i EF med 57 pet. ja­stemmer af samtlige stemmeberettigede.
By a referendum in 1972 the Danish electorate voted for entrance to the E.C. 57 per cent of the total number of voters said yes.
Dansk land­brug fik straks en økonomisk fordel herved, mens industribran­cherne blev stillet forskelligt.
The result was that Danish agriculture got an advantage at once, whereas the manufacturing branches went into a more complex situation with both advantages and drawbacks.
En nødvendig investeringsind­sats fra industriens side for at drage ferdel af medlemsskabet blev i første omgang af beskeden størrelse.
To get full advantage of the entrance, investments in manufacturing were necessary, but these investments were only of modest size at the beginning with corresponding small results for Danish manufac-
Hensigten med dette afsnit er at behandle arbejdsmarkedsparternes aftaler om samarbejde og deres bestræbelser på at modernisere ledelsesformerne. I denne sammenhæng skal det præciseres, i hvilket omfang disse aktiviteter har haft indflydelse på a) fysiske og psykiske miljøforhold, b) jobbenes indhold og motivation og c) deltagelse af de ansatte i ledelsens beslutninger og dermed sammenhængende indflydelse til de ansatte.
The Attitudes and Behaviour of the Labour Market Parties In this section the urban labour market parties' agreements on cooperation in the private sector are considered together with their efforts towards modernizing the forms of leadership in the companies. .In this connection it is to be pointed out to what extent these activities have had an impact on a) physical and psychical environmental conditions, b) job content and motivation and c) participation of the employees in the manage ment's decisionmaking and corresponding influence to the employees
Behandlingen afgrænses til at omfatte forhold vedrørende den en kelte arbejdsplads, mens samarbejde mellem arbejder- og arbejds giverorganisationer om en branches udvikling eller hovedorgani sationernes samarbejde vedrørende lovgivning i almindelighed er udeladt.
The analysis is delimited to comprise conditions regarding the single work place, whereas it is not considered to what extent workers' and employers' organizations cooperate about the development of an industrial branch, or how DA and LO co operate regarding labour market legislation.
Det bemærkes, at initiativerne til samarbejde udgår såvel fra de enkelte virksomheder som fra arbejdsmarkedsorganisationerne, mens Folketinget og regeringen spiller en mere tilbagetrukken rolle.
At the outset it is noticed that initiatives for cooperation are taken by the labour market organizations or the workers and management at the company level but seldom by the Folketing or the Government.
Statens rolle tages op til selvstændig vurdering i næste afsnit.
The role of the State is evaluated in the next section.
Udviklingen af samarbejdet på virksomhedsniveau falder umiddelbart i tre perioder, der skærer de tre økonomiske perioder fra det foregående afsnit.
The development of the cooperation structure and activities on the company level is divided into three periods which cut through the three economic periods described in the previous section.
Den første periode omfatter tiden fra den første samarbejdsudvalgsaftale i 1947 til den anden aftale i 1964 Den anden periode omfatter tiden fra 1964 til den tredie aftale om samarbejde i 197 0.
The first period comprises the time from the first agreement on cooperation committees in 1947 to the second agreement in 1964.
Den tredie periode er den hidtidige del af 1970'erne.
The second period includes the years from 1964 to 1970, when the third agreement on cooperation was negotiated between LO and DA.
I forbindelse med gennemgangen af de tre perioder, hvori, samarbejdet falder, vil det blive diskuteret, hvilken rolle den tid ligere skitserede baggrund har for organisationernes samarbejde og aktionsmuligheder i denne henseende.
The third period covers the years from 1970 up to this time (1978).
~ 10 - det, der ud fra dette synspunkt kan betragtes som en strukturel modsætning mellem arbejde og kapital.
From a Marxist point of view previous accounts of the develop ment on the labour market in the USA and Europe after the Second World War have been critized for neglect of the structural an tagonism between labour and capital as maintained by this view point.
Der er blevet skitseret en "kapitalakkumulationsteoretisk tolkning" af den danske ud vikling, men behandlingen er dog foreløbig på et introducerende trin.1*
A theoretical interpretation of the Danish development based on the effects of capital accumulation on the interrelationship between workers and management has been sketched, but the outline is on an introductory level, and it has not been taken into consideration in the following
Synsvinklen i nærværende fremstilling vil være, at arbejder- og arbejdsgiverorganisationernes interessemodsætninger vedrørende lønforhold m.v. og deres mere eller mindre åbne kampskridt i den behandlede periode vil blive medtaget i det omfang de præger parternes adfærd og udtalte holdninger.
Instead, our point of view is to incorporate antagonistic interests regarding wages etc. to the extent attitudes and be haviour of the parties show these interests.
Det er iøvrigt vor antagelse, at der har udviklet sig et ret harmonisk samarbejde mellem LO og DA frem til slutningen af I960'eme, som danner skel i forhold til det tidligere generelle modsætningsforhold mellem de to hovedorganisationer.
Furthermore it is our hypothesis that rather harmonic relations have developed between LO and DA up to the end of the 1960's to an extent which breaks with the former antagonistic relationship between DA and LO.
Denne periode var præget af organisationernes enighed om at ind drage de ansatte ad indirekte vej i en forbedring af de fysiske miljøforhold, idet de ansatte via repræsentanter skulle rådgive ledelsen om de ansattes ønsker i disse henseender.
This period was marked by the agreement between the labour market organizations regarding an indirect participation of the employees to improve the physical work environment. The employers should consult representatives of the employees in this respect.
Der lå også et ønske om at erstatte patriarkalske ledelsesforhold med en me re moderne ledelsesstil, som kunne lette introduktionen af arbejds og metodestudier og produktivitetsfremmende lønsystemer.
The intention was also to substitute patriarchical forms of leadership by more modern ones paving the way for the introduction of work studies and wage systems favorable to higher pro ductivity.
Ifølge den første samarbejdsudvalgsaftale fra 1947, der er blevet 2) betegnet som et vendepunkt i forholdet mellem DA og LO, var rormålet at fremme produktionen og tilfredsheden i arbejdet.
The first agreement on cooperation committees from 1947 has been noticed as a turning point in the relationship between DA 2) and LO '.
Midlet var etableringen af samarbejdsudvalg, der var paritetisk sammen sat af ledelse og arbejdere, idet arbejdslederne placeredes på arbejdsgiversiden.
The aim was to further production and job satisfaction
En status over denne samarbejdsudvalgsaftales betydning blev foretaget 10 år senere i 1957/58.
An evaluation of the importance of this agreement on co operation committees was undertaken .10 years later, i.e. 1957/58.
Her viste det sig, at der kun eksisterede udvalg på godt en trediedel af de ca. 1900 virksomheder, der kunne oprette udvalg d.v.s. virksomheder med 25 eller flere ansatte.
A survey showed that only about one third of the 1,900 companies, which had 25 or more employees, had established committees .
Udvalgenes væsentligste resultater lå inden for forskellige vel færdsforanstaltninger.
The most important results were the introduction of various welfare measures.
Med hensyn til konsekvenser for de tre områder: miljø, motivation og indflydelse, skønnede både ledelse og arbejdere, at udvalgene havde haft mest betydning på det før ste område, der omfattede velfærdsforanstaltninger.
As for the consequences on the three areas: environment, motivation and influence - both management and workers estimated that the committees had most impact on the work environment including welfare.
Udvalgene tillagdes ikke nogen særlig motiverende effekt af ar bejderne, mens tillidsmænd og ledelse i højere grad mente, at forholdet mellem ledelse og ansatte var forbedret.
The workers did not contribute much motivating effect to the committees, whereas shop stewards and the management thought to a higher degree that the relationship between management and the employees had improved.
Arbejderne
Also, the workers felt that they
2 ) følte sig endvidere dårligt informeret om udvalgenes arbejde.
2) were badly informed about the work of the.committees
Udvalgene tildelte ikke de ansatte eller deres repræsentanter nogen særlig indflydelse, idet udvalgene alene var rådgivende og typisk blev orienteret efter at beslutninger var truffet af le delsen.
The committees did not give the employees or their represen tatives any specific influence, as the committees were consult ative only, and the employees' committee members were typically informed after decisions were made by the management.
Der var flere årsager til udvalgenes beskedne resultater.
There were several reasons for the modest results of the co operation committees.
For det første prægedes udvalgene af en vis uvilje på ledelsesside og en udbredt utilbøjelighed til at popularisere eventuelle økonomiske oplysninger til udvalgene.
First, on the management's side a certain reluctance made itself felt, and an extended disinclination towards making economic information more easy to understand.
Den individuelle arbejdsgiver: synspunkt var hyppigt mindre moderne end DA's synspunkt.
The individual employer was often less modern in his view than his organization DA. '
For det andet manglede de ansattes repræsentanter en sådan ind sigt i virksomhedsforhold, at de kunne følge ledelsesrepræsentanternes fremstilling.
Secondly, the employee representatives lacked sufficient knowledge about company management to understand the statements of the management representatives.
For det femte blev spørgsmål, der blot tangerede lønforhold, holdt uden for udvalgenes drøftelser. Det betød bl.a., at en del produktivitetsspørgsmål i forbindelse med rationaliseringer ikke fandt deres løsning i udvalgenes regi.
Fifthly, questions regarding wages were kept separate from the committee discussions.
Det kan konkluderes, at de første 10 år af samarbejdsudvalgenes levetid kun havde resulteret i et beskedent samarbejde mellem arbejdere og arbejdsgiver på virksomhedsniveau, og at en række hæmmende faktorer skulle overvindes, hvis en bedre målopfyldelse skulle nås.
After the first 10 years of the cooperation committees' activities, the conclusion was that they had only resulted in a modest degree of cooperation between the workers and management at the company level, and that a number of restricting factors had to be overcome .if a higher degree of goal fulfilment should be achieved.
Samarbejdsudvalgsundersøgelsen bidrog til at sætte en debat i gang, der ledte frem til den anden aftale af 1964.
The investigation of the cooperation committees contributed to a debate which led up to the second agreement between LO and DA in 1964.
Samtidig kan der konstateres en sammenhæng mellem denne debat og andre for handlinger mellem hovedorganisationerne og en forbindelse til de baggrundsforhold, der er berørt i det foregående afsnit.
At the same time, a connection can be seen between this debate and other negotiations between LO and DA as well as a relationship to the background factors described in the previous section.
Etableringen af fuld beskæftigelse i 1960'ernes begyndelse havde således styrket arbejdernes stilling i forhold til ledelsen på den enkelte virksomhed.
So, the achievement of full'employment during the beginning of the 1960's had strengthened the workers' position in their relationship to the management at the single firm.
Det viste sig navnlig ved lokale løn forhandlinger i forbindelse med produktivitetsforanstaltninger.
This fact showed itself especially during local negotiations about wages in connection with productivity improvements.
Der var derfor en klar begrundelse for at ændre samarbejdsudvalgenes rådgivende status og udvide det begrænsede arbejdsfelt til også at omfatte principperne for produktivitetsfremmende foranstaltninger og dermed sammenhængende lønprincipper.
Therefore a clear argument was available for a change of the committees away from a purely consultative role and to extend the limited area of activities to a wider one including principles of productivity measures and connecting wage systems.
Samtidig er det værd at bemærke, at samarbejdsudvalgenes arbejde i 1950'erne til dels var "baggrundsforhold" for overenskomstforhandlingerne.
It is worth noticing that the committees had success in in fluencing the collective bargaining content during the 1950's.
Det var ikke mindst udvalgenes resultater i vel færdsmæssig henseende på større virksomheder, som gjorde det realistisk at rejse sociale krav og få dem indfriet ved overens komstforhandlingerne i 1950'erne.
The results of the committes with regard to welfare measures at larger companies made it realistic for the workers' organizations to claim the same sort of welfare measures, e.g. sickness benefits Such social demands got through at the collective bargaining rounds of the 1950's .
Andre forhandlinger mellem hovedorganisationerne, der også blev fremmet af de behandlede baggrundsforhold, angik en ny hovedoverenskomst i 1960, der afløste den hidtidige "grundlov" på arbejdsmarkedet fra 1899.
Other negotiations between DA and LO were also furthered by the abovementioned background factors. So, LO demanded a change of the old Main Agreement from 1899 and succeeded in getting a new Main Agreement 1960.
Ved den ny overenskomst fik arbejdstagersiden en beskyttelse imod usaglige afskedigelser, men ikke andre nyskabende ændringer i den gamle aftale.
The workers won a protection against dismissals which had to be based upon objective causes, but other important changes were not achieved .