natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Heltidspersonalet var nødt til at arbejde et natskift (kl. 20.00 til O8.OO) indtil tre nætter om ugen. Med større eller mindre regel mæssighed arbejdede deltidspersonalet også om natten, dog normalt kun når der var personalemangel.
The el.derly reguire care and support their last years and nany of the women hadabsorbedandarticulatedacoherentideologyofrcaringforstrangers'.(8)
Kommentarerne til dette tilsyneladende uregelmæssige skiftmønster var positive for de fleste af de ansattes vedkommende, fordi de herigennem kunne opretholde sociale kontakter, se deres familie og gå på ind køb. På spørgsmålet om fordelene ved denne skiftsystemtype svarede een kvinde :
I reall.y love working with the elderly, so I do, and fact I get great enjoyment out of it, you know, some ofthingstheydoisfantasticritreallyis,honestty.!' the
Mange mente, deres ansvar over for beboerne ikke blot var personligt tilfredsstillende, men også socialt fordelagtigt og påskønnet.
Irrn not it gives of it you know, if any a nurse but I wouldhave me great pleasure."
De gamle havde brug for pleje og støtte i deres sidste år, og mange af kvinderne havde accepteret dette og gik ind for "pasningen af fremmede" som noget ganske logisk. (8)
Ilowever it was also apparent that rernuneration was also important
".....jeg er virkelig glad for at arbejde med de gamle, og det giver mig faktisk megen glæde.
In this context it is worth noting that all but one of the married women (80t of sample)hadhusbandswho werein emplolzment.
Qg det er helt fantastisk, hvad nogle af dem kan gøre."
One explanation for this would be that under Supplementary Benefit
"Ja, jeg er glad for sygepleje-aspektet, når en af sygeplejerskerne er syge.
Reg.rrlationsaman mustdeclare his wifets income and every t in excess of
Jeg er ikke sygeplejerske, men ville gerne have været det; jeg holder virkelig meget af det."
E4 perweek earnedbythe spouse is deducted from his benefit.
Det var dog også indlysende, at betalingen var vigtig (for 75% af ekserapelgruppen), og denne blev for det meste anvendt til at under støtte familiens behov og ikke på kvinderne selv.
In such eircumstances there is little or no incentive for rrromento continue working if husbands are unemployed.
På denne baggrund lønner det sig at notere, at alle undtagen een af de gifte kvinder (80% af eksempelgruppen) havde mænd med beskæftigelse.
When askedaboutproblemsassociatedgenerallynegative.The najority
Under sådanne omstændigheder er der kun lidet eller intet incitament for kvinderne at arbejde, hvis manden er arbejdsløs.
(808) had no problem sl.eeping; none ootnplained of tired.nessr only one regarded social life as being badly
De betydeligste og stærkest udtrykte vanskeligheder drejede sig om eftermiddagsskiftet, de deltidsansatte arbejdede på, og som mentes at være forstyrrende m.h.t. huslige pligter:
Itve just it doesr tcos you know, not the people frl think in here, visitors who come in working here but as the girls Irn and out, as well working with," concerned the domestic division of labour in
Bagefter er der kun et par timer, til man skal afsted på arbejde, og man får ligesom ikke gjort ret meget i de par timer; men går man hjem kl. 13.00 og arbejder, indtil de kommer hjem kl. I8.OO, har man mere tid."
However some difficultiestheirown homes.It was noticeable that husbands found difficulty in adjusting to their wives working shifts in the first instance.
144 arbejdet blev anset for at være "kvindearbejde", og at betalingsniveauet ville være "utilstrækkeligt" til mænd.
The mostsignificantandstronglyexpressedafternoonshiftworkedbythepart-timers, whichvras regarded as inter- fering with domestic commitments.
De var beskæftiget på en moderne fabrik, en afdeling af en multi­national virksomhed, der var blevet åbnet i løbet af det sidste årti.
In conclusion, these etonen ar,e employed in a caring capacity to replicate paid ernployment the traditionar female role of being a donestic and slmpathetic person.
Personalerelationerne lod til at være posi­tive, og kantine­ og fritidsfaciliteterne var fyldestgørende.
They trere all ungualified and received no formal training.
Arbejdernes beskæftigelse og skiftfordelingen var følgende: september I98O.
However it was evident that the work was regarded as rvronenst€rkrandthatthelevelofrenunerationwouldberinadequaterformen.
Dobbeltdage
Page 161
Tillæg (i stedet for produktionsbonus) £3.42
The r,f,t$$ gf pa:y Is le f S Asfoltp4{$ i{qlinder,,$reelgg,Darnßrand Bp,epk Ratp Clerk;
Kædegarnarbejder og mærker: £59-57
W.a:r'FE,F and l4prkef l
Der findes et obligatorisk uddannelseskursus på mindst tre uger, som hver enkelt arbejdstager under oplæring skal gennemgå.
An additional shift allowance was payable to a1l grades at the following rates:
Der var kun een, der henviste til vanskeligheder med at komme på arbejde.
Fourteen hromenat this location were prepared to be interviewed.
En kvinde havde det, der svarer til realeksamen, to havde mellemskoleeksamen og fjorten havde ingen formelle skolekvalifikationer.
A further a sister factory within the same group, fouremployedonsimi lar but located in the Belfast tasks in Travel to wor karearhrerealso interviewed
Kun fem af kvinderne havde tidligere erfaringer med skifteholdsarbejde; to havde været arbejdsløse, mens ni havde arbejdet i dagskift på heltid.
the care Assistants there job was ahighdegreeof rn contrast to dissatisfaction: nature of work,
I modsætning til sygehjælperne var der udbredt utilfredshed med job bene: 12 kvinder var ikke særlig glade for deres arbejde; de henvi ste ofte til arbejdets kedsommelighed og til støjen.
12 wonenexpressedsome dislike-oftenthenoise.Nonelikedthehoursworked.
Otte kvinder antydede, at de kun accepterede skifteholdsarbejde, fordi det var en del af jobbet; seks følte sig især tiltrukket af den eks tra betaling, de modtog herfor.
Eight wonen indicated that they only took up shiftwork becauseit was part of the job; six were specificarly attracted by the extra noney it brought.
Her igen var det eftermiddagsskiftet, der lod til at skabe de fleste problemer, idet 12 kvinder henviste til dette som det mest ufordelagtige ved skifteholdsarbejdet.
12 $tomenindicating Fifteen indicated ae the time most interfered,with: they would prefer Inormalr rcrking houre as ghift work affected their sociat rife - especially on Friday night.
Femten erklærede, at de ville foretrække normale arbejdstider, fordi skifteholdsarbejde påvirkede de res sociale liv - specielt fredag aften.
However it ought to be noted that three women fron both textilelocation worked on the same shift as their hugbandsl arrd for then there waE little difficulty.
Det bør dog understreges, at tre af kvinderne på de to tekstilfabrikker arbejdede på samme skift som deres ægtefæller, og de havde følgelig så at sige ingen vanskeligheder.
129 lrlage le els were regarded as being satisfactory or good (958).
Lønniveauerne .blev anset for at være tilfredsstillende eller gode (95%)· Kun 61% mente dog, at lønniveauerne var tilstrækkelige til mænd.
However onllr 6I regarded wage levels to accet the notion as being adequate for nales.
De lod til at acceptere antagelsen, at mænd "havde brug for" højere lønniveauer end kvinder.
They appeared Ineededr higher levels of renuneration than that men women.
"Aspektet kontanter" med det uundgåelige eftertryk på penge er det vigtigste bånd mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
Low rcash level o these women have a relatively characteristicsofthejob; conmitnent to the intrinsls the nexus I ith its inevitabte enphasis on noney is the principal bond between employe and employee.
Det var især utilfredsheden med skifteholdsarbejdets følger for det sociale liv, arbejdstagerne henviste til, men dette er forståeligt, når man
In particular there was dissatisfaction expressed at the nplications of shiftnork for social life, though this is explicable in that
(Kvinder og arbejde i Nordirland: en dataundersøgelse). Bidrag i Social Policy nr. 3, Ulster Polytechnic I98O.
Northern lreland:
Fælles rådgivende gruppe vedr. helbred og sikkerhed på arbejdspladsen. (N.I.) 1976, s. I.
Group on Health and Safety at
Områdets ledighedsprocent
THE BAKERY ernplo)tment rate f or area g17% in
Typisk indtægt for kvinder i manuelt arbejde
40 hrs ical wornen r s earnings rnanual work ant sLze
Virksomhedens størrelse
!üas a three shift I^IOmen wOrked.
Klasse 1 £75-125 for 4o timer Klasse 2 £75.75 inklusive 25% skifttillæg.
Grade I Grade 2 g75.L25f or40hoursg75.7 525%shif t premitm incLuding r29 e of
25 var gift 23 havde børn i den skolepligtige alder 5 havde ægtefæller, der var erhvervsudygtige eller arbejdsledige 6 var familiens eneste lønmodtager
25hrere married23hadschoolagechildren5hadinvalidorunemployedhusbands6r^rere thesolehouseholdhrage earner
FABRIKATION AF ELEKTRISKE MÅLEAPPARATER
Unemployment,rate for area
Områdets ledighedsprocent Områdets gennemsnitslønninger (april 1979)
Area average rüages (April
15 af 15 kvinder på tusmørkeskift. Midlertidige kontrakter.
15 of L5 wornen working Tmrporary contract,so
Arbejdstid
Hours of Work
Mandag til torsdag kl. 17 eller 17.15 - 21.30 ialt 17 timer
Monday to Thursday 5 or 5.15 - 9.3O 17 hours in totaL
£31.14 om ugen + £5.10 skifttillæg
S3L.14p.w.+€5.1O- shift aLl-owance
Områdets ledighedsprocent Områdets gennemsnitslønninger (april 1979)
Area verage rrages (Apr{:[ r.e79)
169 (39 kvinder) 24 kvinder på dobbelte dagskift kl. 6 - 14 14 - 22, alternative uger
24 rqqqen on double days
1 1/4 tillæg for timer mellem kl. 20 og 22
81' 285 p,h.Prerqiq 1ä for hours between I & 10 IT.9
17 var gift 10 havde børn under 11 år.
L7 marrted10hadchildren under 11
MOTORVEJSERVICESTATIONEN
Unenrploynrent rate for area
Områdets ledighedsprocent Områdets gennemsnitslønninger (april 1979)
Area average r^rages (Apri 1
168 på heltid + 22 på deltid (89 kvinder på HT og 17 på DT)
168 FT +22 Pt( 39 FT and L7 PT women )
11 på heltid var gift 18 på heltid havde ingen børn 5 på deltid havde børn; de ældste under 10 år.
1 1f ul 1- timers 18 fuLl-timers 5 parttimers rnarri edhadnochildrenhad Eildrene the eldest under 10
17 kvinder med arbejde i uregelmæssige dobbelte dagskift
L7 wqmenworking working irregular double days r
Arbejdstid κι.
Hoursof ttork
Tidlige, sene, mellem og splittede skift 41 ­ 45 timer alm. arbejdstid og over­arbejde
Earl.ieselatesem;i.ddlese splits[+L -45hrsbasicandovertime
11 var gift Kun 3 havde børn i den skolepligtige alder.
11 Married Only 3 had ch.ldren still at, school
Områdets ledighedsprocent Områdets gennemsnitslønninger (april 1979)
Area average rirages (April t979)
Hovedcentral 139 på dagskift + 36 på natskift 3 mænd på dagskift 16 kvinder på natskift + 42 kvinder på deltid
Main Exchange 139 on days * 36 on nights 3 men on days L6 women on nights* 42 parX-t,ime r^romen
15 fra hovedcentralen 6 fra undercentralen
15 from main exchange6 frorr sub-exchange
Arbejdstid
Hours of rrork
Heltidsansatte arbejder een hel nat à 13/14 timer om ugen + 4 andre tjenester
FuLl-timers L3lL4 hours work one through night of per neek * 4 other dutiesr
Grundløn for 41-timers uge £65-29 om ugen + kl. 19.00 til 06.00 = 1 1/3 + søndage = 1 1/4 timetillæg på 75% d.v.s. 8 timer = 14 timer
Basicfor4Lhourweek€65.29p.w.+7.Oprlurto6.0a.n.=lt* Sundays = LZ + time allowarrce 75%i.€.8hrs=14 hrs r29
Områdets ledighedsprocent Områdets gennemsnitslønninger (april 1979)
Area verage hrages (Apri 1 L979) ual ttornen-Manual ttomen g1.37491.7 36
To selskaber à ca. 100 ansatte
Two Cornpanies clOO empLoyees each
Varierer; ingen weekendarbejde Kvinderne på turnusskift går på nat skift kl. 23.30
Variable, no rnreekend working The rotat,ors go on night shif t at
£3.500 om året minimum; omfatter et skift tillæg på 34,9%
€3r5O0prirrminimum,premium of 34.9%
Ingen havde børn og kun een var gift.
None had children and only
Børn i sko­lealderen
School Age Children
Ældre børn el­ler ingen børn
Post School No Children
D T motorvejser­vicestation
P T Mototnray Service s
let itu forhedrinq af lei q arbejdsvilkårene
european foundation for the improvement of living and working conditions
FYSISK OG
PHYSICAL
PSYKOLOGISK STRESS PÅ ARBEJDSPLADSEN
PSYCHOLOGICAL STRESS
ARBEJDSVILKÅRENE, 1982
AND WORKING CONDITIONS, 1982
Ifølge prioriteringen, at underkaste de fysisk og psykologisk indskrænkende forhold på arbejdspladsen en nærmere undersøgelse inden for Det europæiske Instituts fire-årige program 1977-80, besluttede man i 1980 at udarbejde en studie vedr. den aktuelle position, forskningen vedr. fysisk og psykologisk stress på ar bejdspladsen indtager.
1977-80, it was decided for 1980 to prepare a "state of the art" study on research into physical and psychological stress at work.
Studien udførtes af en gruppe på seks eksperter, og den blev koordineret af The Tavistock Institute of Human Relations.
The study was undertaken by a group of six experts and was co-ordinated by The Tavistock Institute of Human Relations.
Studiens målsætninger var følgende:
The objectives of the study were:
- at samordne de eksisterende kundskaber om det, der normalt betegnes som "stress" - både fysisk og psykisk - med særlig henvisning til arbejdsvilkår;
"stress" - both physical and mental - with particular reference to working conditions;
- at etablere de forskellige begrebsmæssige og metodologiske forudsætninger, der ligger bag disse studier for således at kunne evaluere deres betydning;
- to identify the different conceptual and methodological assumptions that lie behind these studies in order to evaluate their significance;
- at udvikle en sammenhængende, begrebsmæssig ramme til tolkning af disse stress-studier under specifikation af dets årsager og virkninger;
- to develop a coherent conceptual framework for interpreting these studies of stress, specifying its identifiable causes and effects;
- at give politikskaberne noget at overveje, inklusive lov givningsbestemmelser, som burde specificere områderne for fremtidig empirisk forskning.
- to provide considerations for policy makers, including legislation provisions, which would also specify areas for future empirical research.
Studien blev evalueret af repræsentanter for regeringer, ar bejdsgivere og fagforeninger.
This study was evaluated by representatives of governments, employers and trade unions.
Hver enkelt af disse tre repræsentative grupper vejede resultaterne af de i rapporten indeholdte analyser i forhold til de respektive gruppemedlemroers erfaringer, og hvor dette var relevant, fremsatte de forslag med sigte på at forbedre forholdene. De enkelte gruppers meninger er optegnet i et dokument med overskriften, "evalueringsrapport".
Each of the three representative groups weighed the findings of the analyses contained in the report against the respective experience of its members and, if appropriate, put forward proposals aimed at improving the situation.
1. evalueringsrapporten, udfærdiget af repræsentanterne for regeringer, arbejdsgivere og fagforeninger, baseret på arbejdsgruppemøder, der fandt sted under seminaret den 3. og 4. september 1981 i Dublin;
1. the evaluation reports drawn up by representatives of governments, employers and trade unions, based on working group meetings held during the seminar which took place in Dublin on 3 and 4 September
2. den af eksperterne udarbejdede rapport.
2. the report compiled by the experts.
Det europæiske Institut ønsker at understrege, at eksperterne, der har udarbejdet studien, bærer eneansvaret for de i denne inde holdte analyser og meninger.
The European Foundation wishes to stress that the analyses and opinions contained in the study are the sole responsibility of the researchers who compiled it.
Afholdtes i Dublin, den 3. og 4. september 198I
Held in Dublin on 3 and 4 September 1981
Seminar vedr. fysisk og psykologisk stress på arbejdspladsen
Seminar on physical and psychological stress at work
Afholdtes i Dublin, den 3- og 4. september 198I
Held in Dublin on 3 and 4 September 1981
Fagforeningsruppen mener, at rapporten repræsenterer et godt stykke arbejde, er omhyggeligt undersøgt og giver et forholdsvis omfattende overblik over den foreliggende litteratur på området, fysisk og psykologisk stress.
The trade unions' group take the view that the report is a good piece of work, is well researched and represents a reasonably comprehensive review of the existing literature in the field of physicaI and psychologicaI stress.
Der er dog nogle udeladelser i den i studien gennemgåede litteratur.
There are however some omissions from the literature which has been reviewed in the study.
Studien viser, at stress på arbejdspladsen er et betydeligt problem, som ikke blot påvirker virksomhedsledere og overordnede, men også andre erhvervsgrupper, inklusive laveste og mellemste ledelse og arbejdere på alle trin - ja, faktisk hele erhvervsspektret.
The study shows that stress at work is a major problem affecting not only managers and executives but other occupational groups including lower and middle management and operatives at all levels - in fact the whole occupational spectrum.
Rapporten viser også, at fysisk og psykologisk stress bidrager betydeligt til dårligt helbred cg specielt til helbredsmæssige uligheder i befolkningen i almindelighed.
It also shows that physical and psychological stress is a major contributor to illhealth and in particular to inequalities in health in the general population.
Studien gør et forsøg på at komme ind på livet af en række meget vanskelige problemer - ikke mindst definitionen af stress som sådant.
The study attempts to come to grips with a number of very difficult problems
Den gennemgår forsøg, der er udført for at skabe en definition m.h.t. både objektive og observerbare virkninger og subjektive erfaringer.
It reviews attempts which have been made to create a definition in terms of both objective and observable effects and subjective experience.
Særlig vigtig er opmærksomheden, der er rettet mod ufrihederne i de forskellige arbejdssystemer og stress problemerne, der opstår ud fra manglende kontrol og manglende demokrati i en arbejdssituation.
Of particular significance is the attention devoted to the constraints of various systems of work and problems of stress that arise from lack of control and lack of democracy in the working situation.
Rapporten prøver også at komme ind på problemet med den indbyrdes forbindelse mellem almindelige sociale og erhvervsmæssige stresskilder, samt spørgsmålet om variationerne i de enkelte menneskers reaktioner på stress.
The report also attempts to come to grips with the issue of the interconnection of general social and occupational sources of stress as well as the question of variations in individuals response to stress.
Kendsgerningen, at de ertkelte menneskers modstandsevne over for stress kan variere, og at stresskilderne måske ikke udelukkende er erhvervsmæssige, bør ikke anses for at være nogen barriere af betydning for nye initiativer til at give sig i kast med problemet inden for en erhvervsmæssig ramme.
stress may not be wholly occupational should not be taken as a major barrier to new initiatives to tackle the problem within the occupational setting.
En bredere offentlig debat
A wider public debate
Fagforeningssiden går ind for en offentliggørelse af rapporten til fremme af en bredere debat.
The trade union side favour the publication of the report in order to encourage a wider debate.
Gruppen er imidlertid klar over, at rapportens sprog og terminologi gør den vanskelig at forstå for lægmanden, selv om dette naturligvis er nødvendigt for nøjagtigheden og præcisionen inden for de videnskabelige discipliner, der har bidraget til rapporten.
They are conscious however that the language and terminology of the report, while necessary for exactitude and precision within the scientific disciplines that have contributed to it, makes it hard for laymen to comprehend.
Foreløbig ville gruppen foretrække en let forståelig, journalistisk sammenfatning, og råder indtrængende Instituttet til at undersøge mulig hederne for en udgivelse af en sådan sammenfatning til vidtrækkende distribuering med hensigtsmæssig dækning i presse og me dier.
They favour therefore a popular journalistic summary and would urge the Foundation to examine the possibilities of publishing such a summary for wide scale distribution with adequate press and media coverage.
Med mindre dette finder sted, er det fagforeningsgruppens mening, at rapporten højst sandsynligt forbliver en del af elitens debat uden at bidrage til en forøget årvågenhed over for stressproblemerne på arbejdspladsen og i industrien.
Unless afforded such a treatment, the trade unions' group take the view, that the report is likely to remain part of an elitist debate and will not contribute to an increase in awareness about the problems of stress at workplace and industry level.
Mens fagforeningsgruppen i det store og hele støtter hovedrapporten, ønsker den dog også at kritisere.
Whilst generally supporting the main report the trade unions' group does however have some criticisms.
Selv om det ligger uden for rapportens umiddelbare oplæg, er den tilbøjelige til at ignorere de betydelige virkninger af stigende arbejdsløshed og strukturopsigelser, samt indflydelsen af faktorer, så som inflation.
Although outside its immediate remit, the report tends to ignore the major impact of rising unemployment and redundancies and also the impact of such factors as inflation.
Dette punkt er af særlig betydning under hensyn til rapportens konklusion om, at stress i vort samfund er et voksende problem, specielt i de sidste 10 til 15 år. Forslagene i
This point is particularly significant when considering the conclusion in the report that stress in our society is a growing problem particularly within the last 10 to 15 years.
rapporten om interventionsstrategier er ikke tilstrækkeligt defineret og udviklet, og der kræves yderligere arbejde til udarbejdelsen af fremgangsmåder, der kan gennemføres til modvirkning af stress på arbejdspladsen.
and new systems of work. Trade unions seek abatement of stress from all sources in the workplace just in the same way as they seek abatement of other harmful agents, for example, noise, toxic substances, etc.
På lignende måde er rapportens forslag om lovgivningsaktioner uklare.
The evidence quoted in the report substantiates the trade union view that stress is a growing area of concern.
På den anden side bør man anerkende fordelen ved den i rapporten anvendte interdisciplinære fremgangsmåde - specielt undersøgelsen af fysisk og psykologisk stress inden for samme ramme.
With regard to follow up to the report, the trade unions' group would make the following points: they favour a case study approach (as opposed to longitudinal studies) in a representative group of case study areas in various countries.
I praksis kan ingen af disse aspekter skilles ad i en arbejdssammenhæng.
In due course the trade unions' group would wish to forward suggestions for such case studies.
Stress på arbejdspladsen etableres korrekt som et voksende problem ikke blot på grund af den økonomiske krise i Øjeblikket, men også på grund af in troduktionen af nye teknologier og nye arbejdssystemer.
As an immediate priority they favour particularly, examination of new technologies and new systems of work that make use of microelectronic techniques.
Fagforeningerne søger en nedsættelse af stress fra alle kilder på ar bejdspladsen på nøjagtig samme måde som de søger en reduktion i andre skadelige elementer, så som støj, giftige stoffer o.s.v.
In addition other areas of concern are conveyor belt work and shift work systems.
Det i rapporten citerede bevismateriale bestyrker fagforeninger nes mening om, at stress er et område, der giver anledning til stadig større bekymringer.
Case study research suggested in the report should also aim to examine intervention strategies that have been applied in various sectors with the evaluation and publication of results.
Opfølgende aktioner
Future initiatives
M.h.t. en opfølgning af rapporten ønsker fagforeningsgruppen at fremhæve følgende punkter: den går ind for fremgangsmåden med situationsundersøgelser (i modsætning til studier på langs) i en repræsentativ gruppe af situationsundersøgelsesområder i forskellige lande.
With regard to possible legislative action, the trade unions' group favours a comparative examination of the welfare provisions in protective legislation in different countries and their application to the abatement of stress at work.