natgillin/translations-raw huggingface dataset:
økonomisk udstødelse fra jobs og arbejde for mange menneskers vedkommende vil blive ledsaget af social udstødelse, og at det kan føre til et sammenbrud i den slags samfund, som EU stræber efter.
White Paper on European Social Policy (July 1994) includes detailed proposals for further intervention in the labour market, including targets for basic skills, a job guarantee for all under 18s, a revival of apprenticeships and better information and consultation of employees.25
Spørgsmålet om social udstødelse er steget i betydning I takt med arbejdsløsheden og er blevet sat højt på den europæiske dagsorden.
The White Paper has been reinforced by the publication of the Medium
»Der må findes en ny balance mellem de økonomiske og de sociale mål, idet disse mål er forenelige og styrker hinanden. «
"A new balance must be achieved between the economic and social dimensions, in which they are treated as mutually reinforcing, rather than conflicting, objectives. "
Protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken I Maastricht traktaten er et eksempel på, at de fleste EU-lande forsøger at skabe en balance mellem de økonomiske og sociale mål for det aktive arbejdsmarked ved for eksempel at begrænse antallet af timer, en person må arbejde, og tage hensyn til spørgsmål om ansvaret for børn og familie.
The Social Chapter of the Maastricht Treaty is an example of an attempt by most of the countries in the EU to achieve a balance between the economic and social dimensions of the active labour market by, for example, restricting the number of hours people are allowed to work, and addressing issues of child and family responsibility.
Virksomhederne erkender selv de stærke økonomiske argumenter for, at de inddrages i bekæmpelsen af arbejdsløshed og social udstødelse.
Businesses themselves are recognising the strong economic arguments for their involvement in tackling unemployment and social exclusion.
Denne forbindelse mellem deres egne økonomiske anliggender og de bredere sociale spørgsmål er Illustreret af den europæiske erklæring om virksomheder mod udstødelse, der beskriver den slags initiativer, som virksomheder kan iværksætte for at hjælpe med at bekæmpe udstødelse enten på deres egne arbejdspladser eller I det omgivende samfund.39
This link between their own economic concerns and wider social issues is illustrated by the European Declaration of Businesses Against Exclusion which outlines the kinds of actions which businesses can take to assist in combating exclusion either within their own work places or in the surrounding community.39
På europæisk plan er fagforeningerne også bekymret over social udstødelse.
At European level trade unions too are concerned with the issue of social exclusion.
I et nyt dokument udarbejdet af Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) kan man se fagforeninger reagere på denne udfordring I samarbejde med andre organisationer, og heri erklæres det, at fagforeninger ved at tage dette spørgsmål op er vendt tilbage til deres oprindelige eksistensberettigelse.
Union Confederation sees trade unions responding to this challenge in collaboration with other organisations and states that in tackling this issue trade unions are returning to their original raison d'etre.
Dokumentet er et resultat af forskning i situationen vedrørende social udstødelse i forskellige lande, og hvad fagforeningerne anser for at være deres reaktion herpå.
The document is the result of research on the situation regarding social exclusion in different countries and what the trade unions see as their response to it.
EFS foreslog et handlingsprogram til at bekæmpe fattigdom og udstødelse.27
It proposes a programme of action to tackle the issues of poverty and exclusion.27
2.4 De hastige ændringer i vort samfund
The rapidity of change in our society
Problemerne med udstødelse er Ikke blot forbundet med arbejdsløshed.
The problems of exclusion are not only linked to unemployment.
Der er en hel række komplekse faktorer, som snarere øger end mindsker sandsynligheden for både økonomisk og social udstødelse.
There are a whole range of complex factors which may increase rather than decrease the likelihood both of economic and social exclusion.
VI er inde i en periode med hastige ændringer, som er blevet sammenlignet med den Industrielle revolution i de nordeuropæiske lande i slutningen af det 18. og begyndelsen af det 19. århundrede.
We are involved in a period of rapid change which has been likened to that of the Industrial Revolution in north European countries in the late eighteenth and early nineteenth centuries.
En af de vigtigste demografiske forandringer er, at den europæiske befolkning er ved at blive ældre.
One of the key demographic changes is that in Europe our society is ageing.
Det anslås, at over en fjerdedel af borgerne I EU I år 2010 vil have fejret deres 60-års fødselsdag.
It is estimated that by the year 2010 over a quarter of those living in the European Union will have celebrated their 60th birthday.
Denne tendens i retning af en aldrende befolkning har ført til det, man har kaldt »pensionskrisen«: hvorledes vil staten forsørge så mange ikkeerhvervsaktive mennesker, ¡sær med et faldende antal erhvervsaktive?
16 numbers of people who are economically inactive, in particular when the numbers of those who are economically active are set to decline?
Der er også sket ændringer I familiestrukturen.
There are also changes in the structure of families.
Skilsmissetallene er højere i mange europæiske lande end for 20 år siden, og der er en stigning i procentdelen af eneforsørgerfamilier med mindst 1 barn under 15 år (figur 3).
Divorce rates are higher in many European countries than twenty years ago and there is an increase in the proportion of lone parent families with at least one child under 15 (Figure 3).
Med et stigende antal kvinder på arbejdsmarkedet er der pres på ydelser til pasning af børn og andre familiemedlemmer. Disse demografiske ændringer udgør en social omvæltning.
With increasing numbers of women entering the labour market there are pressures on service provision for childcare and other dependants.
I relation til direkte jobskabelse vil tabet af arbejdspladser på kortere sigt blive stillet op
Percentage of lone-parent families with at least one child aged under 15
DK
IT
(% for 1990-91 findes ikke for Italien)
15) families with children (1990-91 % not available for Italy)
2.4.3 Institutionelle og arbejdsmæssige ændringer
2.4.2 Technological change
Arbejdsverdenen har gennemgået betydelige institutionelle og organisatoriske ændringer. Tendensen går i retning af fladere, mindre hierarkiske strukturer.
The changes being brought about by the introduction of new technologies will affect every aspect of our lives.
Der har været mange afskedigelser inden for mellemledernes rækker, efterhånden som disse ændringer er Indtruffet.
The potential for improved service provision and communications is only beginning to be realised.
Trimmede, dvs. mere slanke strukturer opmuntrer også organisationer til at gøre større brug af fleksibel arbejdskraft til at klare perioder med større efterspørgsel efter deres varer eller tjenesteydelser.
On the negative side it is feared that while the advent of the Information Society may bring many benefits in terms of access to educational opportunities and information about services generally, it will also increase the possibilities of exclusion of those who for whatever reason cannot have access to it.
Dette har ført til en stigning i deltidsarbejde og midlertidige og kortvarige kontrakter. Det er blot én måde, hvorpå arbejdsverdenen er ved at ændre sig.
In relation to direct job creation the balance between the destruction of jobs in the shorter term will have to be set against the potential of job creation in the longer term.
Forfatteren Charles Handy stiller i sin bog The Age of Unreasorf* spørgsmålstegn ved, om man overhovedet bør fortsætte med at anvende ordet »beskæftigelse«.
There is particular concern in relation to job losses for middleaged people, over the age of 45.
Arbejdstiden er faldet, mange mennesker arbejder på deltid, et stort antal kvinder er kommet ind på arbejdsmarkedet, og utryghed på jobbet er almindelig for mange medarbejdere på alle niveauer og inden for alle sektorer.
This group in turn is one of those most at risk in terms of longterm unemployment and there is a need for specific assistance and job creation activities for this age group.
2.4.4 Tendenserne for det fremtidige arbejdsmarked
2.4.3 Institutional and work changes
Om tyve til tredive år vil arbejdsmarkedet være betydeligt anderledes.
In the world of work there are clear institutional and organisational changes taking place.
Ny teknologi vil give hurtigere og lettere kommunikation, således at den globale markedsplads vil blive endnu mere af en realitet.
The trend is towards flatter and less hierarchical structures: there have been many redundancies in the ranks of middle management as these changes take effect.
Flere mennesker vil arbejde med midlertidige ansættelseskontrakter, og i hvad vi nu regner for at være »deltidsjobs«.
Leaner structures also encourage organisations to make more use of flexible labour to handle times of extra demand for their goods or services.
Der vil sandsynligvis fortsat blive skåret ned i arbejdstiden, og der vil være flere med en årsbaseret arbejdstid. Flere mennesker vil have flere jobs på en gang, og fleksibilitet vil blive en væsentlig forudsætning for mange af disse kontrakter af kort varighed.
This has led to an increase in part-time working, temporary and short-term contracts.
Samtidig med denne stigning i fleksibiliteten er det sandsynligt, at der vil være mindre beskyttelse for arbejdstagere og en generel større følelse af utryghed. Der vil være mange flere faglærte jobs, og mange af disse vil være I små og mellemstore virksomheder.
This is just one way in which the world of work is changing.
Handy28 oplyser, at i stedet for komplekse organisationer med nemme jobs, som vi kender dem, vil der være »forenklede organisationer med komplekse jobs«. Personer uden
we should even continue to use the word "employment".
Mandlige deltidsbeskæftigede i % af mandlige fuldtidsbeskæftigede og kvindelige deltidsbeskæftigede i % af kvindelige fuldtidsbeskæftigede
Part-time male employment as a % of full-time male employment, and part-time female employment as a % of full-time female employment
Kilde: EUROSTAT årbog, 1995 uddannelse og færdigheder til at konkurrere på dette nye informationsorienterede arbejdsmarked vil være tilbøjelige til at have lavere lønnede servicejobs eller vil forblive arbejdsløse.
Source: EUROSTAT Yearbook, 1995
For at opsummere vil der være en stor stigning i arbejdsmarkedsomstilllnger, og hver gang det sker, vil der være risiko for arbejdsløshed og langtidsledighed.
More people will work on temporary contracts and what we currently perceive as "part-time" jobs. There will be a general reduction in working hours and more people will work on annualised working time.
Det er i denne sammenhæng, at betydningen af fortsat uddannelse og livslang læring bliver tydelig.
At the same time as this increase in flexibility it is likely that there will be less protection for workers and an overall greater sense of insecurity.
Man kan frygte, at denne fremtidige arbejdsverden vil øge snarere end mindske risikoen for social udstødelse.
Those without the education and skills to compete in this new information led labour market will be liable to hold lower paid service jobs or to remain unemployed.
Det er klart, at den rolle, vejledning og rådgivning spiller, vil få stadig større betydning i
Jobs in some industries, for example agriculture, will continue to decline whilst there will be growth in other sectors such as the environment.
betragtning af disse ændringer og det presserende behov, som enhver vil have for at være involveret i livslang uddannelse og at tilpasse sig kravene på arbejdsmarkedet og faktisk også I fritiden.
What is clear is that the role of counselling and guidance will be increasingly important given these changes and the pressing need which everyone will have to be involved in lifelong learning and to adapt to labour market and indeed leisure time requirements.
2.5 Reaktionen på disse udfordringer
The response to these challenges
»Økonomisk vækst og sociale fremskridt bør anses for at være to sider af samme mønt.
"Economic growth and social progress should be seen as two sides of the same coin.
At skabe rigdom og at sikre, at enhver kan få del i denne rigdom, er uløseligt forbundet.
The creation of wealth and ensuring that everyone can share in this wealth are inextricably linked.
Omkostningerne ved arbejdsløshed og økonomisk marginalisering er enorme for den enkelte person, for staten og for samfundet generelt. «
The costs of unemployment and economic marginalisation are enormous, for the individual, for the state and for society in general. " fri addition to the work already referred to in the Commission's White Paper and at the Essen Summit other organisations have been addressing these issues, in particular the Organisation for Economic Co operation and Development (OECD) and the International Labour Organisation (ILO).
OECD har i sin jobundersøgelse 1950-199526 analyseret arbejdsløsheden i OECD-lande I denne periode og fremsætter sit eget forslag om en strategi for at forbedre situationen.
21 strategy for improving the situation.
Analysen kortlægger forskellene mellem beskæftigelsesvækst I Europa og andre Industrialiserede områder.
The analysis identifies the differences between employment growth in Europe and other industrialised areas.
Forskellen mellem EU og USA er især markant, fordi sidstnævnte har oplevet både økonomisk og beskæftigelsesmæssig vækst.
The difference between the EU and the USA is particularly marked where the latter has seen both economic and employment growth.
Der kan dog argumenteres for, at denne vækst I beskæftigelsen i USA hovedsagelig skyldes stigningen I lavtlønnede jobs dér.
It can be argued however that this growth in employment in the USA has been largely due to the increase in low paid jobs there.
For at tackle denne krise må EU beslutte, om man ønsker at fremme jobskabelse af den amerikanske type eller om der findes en anden måde, man kan løse problemet på.
Europe has to decide in tackling this crisis whether it wishes to promote a US style of job creation or whether there is another route to solving the problem.
Økonomisk vækst og beskæftigelsesvækst i USA og EU, 1970-1992
USA and EU Economic and Employment Growth 1970-1992
U Beskæftigelsesvækst
I Employment
Kilde: OECD's jobundersøgelse 1993 verdens 820 mio. arbejdsløse eller underbeskæftigede bor.30
Source: OECD Jobs Study 1993
De vigtigste strategier for jobskabelse, som fremgår af disse forskellige kilder, dvs. Europa-Kommissionen, OECD og ILO drejer sig om følgende:
The ILO prepared a report, World Employment 1995, for the World Summit for Social Development in Copenhagen.
- en reduktion af ¡kke-lønmæssige omkostninger - handelsliberalisering og fremme af et iværksætterklima - en forbedring af arbejdsstyrkens færdigheder gennem uddannelse og undervisning - større vægt på aktiv arbejdsmarkedspolitik.
The key strategies to create jobs which emerge from these different sources, the European Commission, the OECD and the ILO revolve around the following: the reduction of non-wage labour costs; trade liberalisation and promotion of an entrepreneurial climate; improved labour force skills through training and education; strengthened emphasis on active labour market policies.
2.6 Udviklingen af vejledningens rolle på europæisk plan
The developing role of counselling at European level
2.6.1 Aktive kontra passive arbejdsmarkedsforanstaltninger
2.6.1 Active versus passive labour market measures
Traditionelt har EU-landene brugt flere penge på passive arbejdsmarkedsforanstaltninger end på aktive.
Traditionally Member States of the European Union have spent more on passive labour market measures than on active ones. Passive measures
Passive foranstaltninger støtter den enkelte person, der er arbejdsløs, såsom arbejdsløshedsunderstøttelse, mens aktive foranstaltninger sigter på at hjælpe den enkelte med at komme ud af arbejdsløsheden.
23 are those which support the individual in unemployment, such as unemployment benefit, while active measures aim to help the individual to leave unemployment.
Vejledning, som omfatter information, råd, rådgivning og omfattende støtte til at hjælpe en person med at klare den stigende kompleksitet og de risici, som er uløseligt forbundet med et arbejdsmarked, som konstant ændrer sig, er en aktiv arbejdsmarkedsforanstaltning, der koncentrerer sig om risikostyring.
Counselling, which includes the provision of information, advice, guidance and in-depth support to help people deal with the increasing complexity and risks inherent within the changing labour market is an active labour market measure which is centrally concerned with risk management.
De historiske grunde til, at der er lagt vægt på passive arbejdsmarkedsforanstaltninger, er forbundet med efterkrigstidens mål om fuld beskæftigelse og social beskyttelse.
The historical reasons for the emphasis on passive labour market measures are associated with the post-war goals of full employment and social protection.
Mens beskæftigelsesniveauet forblev højt, var det muligt at støtte dem, der midlertidigt var arbejdsløse, ved at finansiere understøttelsen, så de fik en indkomst.
While employment levels remained high it was possible to support those who were temporarily out of work by funding benefits to give them income.
Tabel 1 viser, at denne fokusering på passive foranstaltninger er forblevet fremherskende i bekæmpelsen af arbejdsløsheden, selv om der i et par lande ikke er ret stor forskel mellem udgifterne til aktive og passive foranstaltninger.
Table 1 demonstrates that this focus on passive measures has remained the predominant approach to tackling unemployment although in one or two of the countries the expenditure difference between active and passive is close.
Fx er udgifterne til aktive foranstaltninger I Tyskland og Portugal næsten det samme eller lidt højere end udgifterne til passive foranstaltninger, selv om det bør bemærkes, at disse to lande havde en forholdsvis lav arbejdsløshed i 1992.
For example, in Germany and Portugal the active measures expenditure is about equal or slightly higher than that on passive measures, although it should be noted that these two countries had relatively low unemployment in 1992.
De lande, der brugte flere penge på passive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som fx Spanien og Det Forenede Kongerige, havde en forholdsvis høj arbejdsløshed det år.
Those countries which spent more on passive labour market measures such as Spain and the UK had relatively high unemployment in that year.
2.6.2 Vejledning som led i EU-programmer
Expenditure on labour market policies, 1992 (% GDP)
Ungdomsforanstaltninger
Youth measures na
Beskæftigelse med offentlige tilskud
Subsidised employment
Foranstaltninger for handicappede 0,16
Measures for disabled
Samlede udgifter til aktiv arbejdsmarkedspolitik
Total expenditure on active labour market policies
Arbejdsloshedskompensation
Unemployment compensation
Førtidspensionering af arbejdsmarkedsgrunde
Early retirement for labour market reasons
Bemærk: 11988, B, F, IRL, L, NL 1991, UK 1992-93
Total expenditure on active and passive measures 3.86 6.53 Note: I 1988, B, F, IRL, L, NL 1991, UK 1992-93
Kilde: OECD
Source:
jobtilbud og undervisning/uddannelse.
It is generally a part of other active labour market measures such as placement and education/training.
Mange af EU-programmerne vedrørende arbejdsmarkedet omfatter vejledning som en integreret del af aktiviteterne, som de sigter på at støtte og fremme.
Many of the European programmes related to the labour market include counselling as an integral part of the activities they are aimed to support and encourage.
Mål nr. 3 i Den Europæiske Socialfonds (ESF) program (1995-1999) satser på at bekæmpe langtidsledighed og hjælpe med at integrere unge mennesker og andre grupper, som risikerer at blive udstødt fra arbejdsmarkedet, I arbejdslivet ved at yde finansiel støtte til driftsomkostningerne ved uddannelse, erhvervsvejledning og jobskabelsesprojekter.
The European Social Fund (ESF) Objective 3 programme (1995-1999) aims to combat longterm unemployment and aid the integration into working life of young people and other groups at risk of exclusion from the labour market by providing financial support towards the running costs of training, vocational guidance and employment creation projects. The Measure concerned with
Foranstaltningen vedrørende erhvervsvejledning og rådgivning, som har fået navnet »Valg og adgang«, muliggør følgende typer aktiviteter: for-undervisning, jobforberedelseskurser, grundlæggende læse-, skrive- og regneundervisning, godkendelse af tidligere undervisning, grundlæggende færdigheder, erhvervsrådglvning og -vejledning.
Access, allows for the following kinds of activities: pretraining; job preparation courses; basic literacy and numeracy; accreditation of prior learning; core skills; vocational guidance and counselling.
De fleste af de EU-lnitiativer, der beskæftiger sig med udvikling af menneskelige ressourcer, omfatter nu også erhvervsrådgivning og -vejledning inden for det pågældende kompetenceområde.
Most of the Community Initiatives dealing with human resource development now also include vocational guidance and counselling within their remit. LEONARDO, (encompassing the former Commett,
LEONARDO (som omfatter de tidligere programmer COMETT, PETRA, FORCE og EUROTECNET) har til formål at hjælpe arbejdsstyrken med at tilpasse sig omlægninger I produktionssystemerne.
Petra, Force and Eurotecnet programmes) is designed to help the labour force adapt to changes in production systems.
Det er et særligt vigtigt program for arbejdsgivere, da en stor del af finansieringen går direkte til dem.
It is a particularly important programme for employers as much of the funding goes to them directly.
LEONARDO understreger betydningen af livslang erhvervsrådgivning og -vejledning I sit program.
It stresses the importance of lifelong vocational guidance and counselling in its Vade-mecum.
ADAPT har til formål at hjælpe arbejdsstyrken med at tilpasse sig skiftende krav på arbejdsmarkedet.
ADAPT is designed to help the labour force respond to changing needs in the labour market.
Et af dets fire vigtigste handlingsområder omfatter uddannelse, vejledning og rådgivning.
One of its four main areas of action includes the supply of training, counselling and guidance.
Vejledningen og rådgivningen fokuseres på de arbejdstagere, som er påvirket af industrielle omlægninger inden for forskellige økonomiske sektorer, især dem, som risikerer at blive arbejdsløse, og dem, som arbejder i små eller mellemstore virksomheder.
The counselling and guidance focus is aimed at those workers who are affected by industrial change in different economic sectors, in particular those threatened with unemployment and those working in small and medium sized enterprises.
URBAN satser på at finde løsninger på alvorlige sociale problemer for kriseramte byområder ved at støtte økonomiske og sociale genopbygningsordninger.
URBAN aims to find solutions to serious social problems for depressed urban areas by supporting economic and social revitalisation schemes.
Det omfatter finansiering til mobile rådgivningsenheder.
It includes funding for mobile advisory units.
EMPLOYMENT-initiatlvet, der beskæftiger sig med spørgsmål om lige muligheder, marginalisering og også unge mennesker, omfatter de tidligere NOW-, HORIZON- og YOUTHSTART-programmer.
The EMPLOYMENT initiative, which addresses issues of equal opportunities, marginalisation and also deals with young people, encompasses the former Now, Horizon and Youthstart programmes.
Det omfatter også et stærkt element af støtte til udviklingen af
It also includes a strong element of support for the development of vocational guidance and counselling.
EURES er det europæiske arbejdsformidlingsnetværk, som er blevet oprettet for at lette arbejdstagernes bevægelighed mellem de EU-landene.
EURES is the European Employment Services Network which has been established to facilitate the mobility of workers between European states.