natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I forbindelse med den tredje metode til behandling af arbejderne og deres arbejde betragtes de som selvstyrende mennesker med egen psyke.
The third way of looking at workers and their work sees them as selfmanaging human beings with minds of their own.
Denne metode betragter individet og virksomheden som elementer, der supplerer hinanden,og hvor hver gruppe skal tage hensyn til de ændringer, der sker i den anden gruppe.
This approach regards the individual and the enterprise as complementary with each having to take into account the changing realities of the other.
Inden for et sådant system kan arbejderne fortolke og have kontrol over deres eget arbejde samtidig med at de føler, at de har herredømmet over deres fremtid.
In such a system workers are able to interpret and manage their own jobs, feeling that they can exercise control over their destinies.
Her er systemet formet efter menneskers behov og håb i stedet for at folk indpasses efter de krav systemet stillet.
Here, the system is moulded to meet the needs and aspirations of human beings rather than people being fitted in to the requirements of the system.
Forfatterne mener imidlertid, at der kan peges på tre begrænsninger, der har tendens til at bevæge arbejds tagere og arbejdsgivere bort fra sidstnævnte metode over til den anskuelse, hvor mennesker er økonomiske væsener.
However the authors believe there are three identifiable constraints that tend to push workers and employers away from the last towards seeing men as economic beings or cybernetic entities.
Som første punkt hævder de, at folk har begrænsede valgmuligheder.
Firstly, they argue people suffer from a limitation on choice.
Arbejdere er også forbrugere og oplever at blive manipuleret til at købe varer og tjenesteydelser.
Workers are also consumers and they find themselves being manipulated to buy goods and services.
Specielt peges der i rapporten med udgangspunkt i forskning fra Frankrig på, at fremmedarbejdere og arbejdsledige har færre valgmuligheder end andre.
In particular, the study suggests on the basis of French research that immigrant workers and the unemployed are more vulnerable to a lack of choice than others.
I det produktionssystem Taylor ud arbejdede, anvendte man indvandrere med få kvalifikationer, og industrien i Europa søger denne type indvandrere og gør brug af en teknisk-organisationsmæssig produktionsstruktur, som resulterer i den situation vi har idag, hvor man, samtidig med at der er ledighed blandt lokalbefolkningen,stadig har brug for fremmedarbejdere.
The production systems devised by Taylor utilised immigrants with little education, and European industry seeks such immigrant workers, making use afa technico-organisational production structure which gives rise to the present day phenomena of out-of-work indigenous labour combined with a continuing call for foreign workers.
Undersøgelsen peger på, at vi må anlægge en ny synsvinkel på produktionen, som må tilpasses Europas befolknings evner og valgmuligheder.
The study suggests that we need to estsablish a new approach to production that is adapted to the capacities and the choice of the populations in Europe.
For det andet mener forfatterne, at arbejde og beskæftigelse ikke er synonyme, for mens arbejde er en subjektiv op levelse og kun kan defineres af dem, som udfører det, er beskæftigelse fastlagt af institutioner.
Secondly, the authors believe that work and employment are not synonymous, for while work is a subjective experience and only definable by those doing it, employment is laid down by institutions.
Samtidig med at arbejdsfunktionerne i et job er blevet forenklet, er til rettelæggelsen af beskæftigelsen blevet mere kompliceret med det resultat, at der er sket en overgang fra den individuelle styring til en kollektiv beslutningsproces.
While the tasks in a job have been simplified, the organising of employment has grown more complicated, with the result that there has been a shift away from individual control to collective decision-making.
Den tredje begrænsning, der er belyst i rapporten, er det, der kaldes "psykisk og politisk dissociation".
The third constraint identified in the report is what can be called 'psychic and political dissociation'.
I produktionssystemer, hvor mennesker betragtes som rent økonomiske væsener eller maskiner, er det fortrinsvis individets mest elementære evner, der mobiliseres i virksomheden.
Under production systems that view human beings as purely economic animals or machines, it is the less-than-adult capacities of the individual worker that are mobilised in the enterprise.
Hidtil har arbejderne forsvaret sig mod arbejdets belastninger og pres ved at gå sammen mod deres arbejds givere, eller de har trukket sig tilbage ved slet ikke at involvere sig i virksomheden i den tro, at det er den eneste måde, hvorpå de kan klare de dårlige erfaringer de har med arbejde og beskæftigelse.
In the past workers have defended themselves from the strains and pressures of work by combining together in opposition to their employers or alternatively workers have withdrawn into themselves by not involving themselves at all in the enterprise in the belief that this is the only way they can cope with the bad experiences of work and employment.
Det hedder sig i rapporten, at de fleste arbejdere ikke er i stand til at bruge de egenskaber de som modne, voksne mennesker er i besiddelse af på arbejdspladsen, og som følge heraf
The report contends that the majority of workers are unable to use their mature, adult qualities at work and as a result they find themselves less able to avoid the pressures and strains.
Yngre arbejdere er langt mindre indstillet på at acceptere en sådan situation, og de drager de etablerede magt strukturer på arbejdspladsen i tvivl.
Younger workers are much less ready to accept such a situation and they question the established patterns of authority in the workplace.
Hvilken pris er vi i industrisamfundet indstillet på at betale for den høje levestandard, som folk ønsker at opnå?
What price does industrial society wish to pay for the standard of living that people want to achieve?
STRATEGIER TIL INDGRIBEN
STRATEGIES OF INTERVENTION
Man går derefter over til at behandle det man kalder "strategier til indgriben" med henblik på at formindske det fysiske og psykologiske stressniveau på arbejds pladsen.
The report turns to what it calls'strategies of intervention' to alleviate physical and psychological stress at work.
Der skitseres to hovedstrategier.
It outlines two main strategies.
For det første er der en strategi, hvor mennesket anskues som et økonomisk væsen og en kybernetisk enhed eller ledere og arbejdere som "objekter".
Firstly, there is one that sees man as an economic animal and cybernetic entity or workers and managers as Objects'.
Her er der behov for langsigtet forskning i de medicinske aspekter af stress på arbejdspladsen, men her skal der også tages langt mere hensyn til den komplicerede vekselvirkning, der er mellem fysisk og psykologisk pres og belastning.
It needs further longterm research on the medical dimensions of stress at work, but this needs also to take much more account of the complicated interaction between physical and psychological pressures and strains.
Der er ligeledes behov for at oprette integrerede sundhedstjenester, hvor der f.eks. kunne lægges mere vægt på psykiatrien i behandlingen af arbejdere, der lider af stress.
6.1.2 There is also a call for the development of integral occupational health services, including for example a greater emphasis being given to psychiatric skills in the treatment of workers under stress.
Dette indebærer også, at der lægges mere vægt på forebyggende programmer, hvor hele virksomheden og ikke kun sundhedstjenesten inddrages i et forsøg på at skabe balance mellem arbejderens og lederens evner og de krav deres arbejdsfunktioner og roller stiller.
This also involves a new emphasis on preventative programmes that involve the whole enterprise and not just the medical services, with an attempt to achieve a balance between the abilities of the worker and the manager and the demands of their jobs and roles.
Der er en række spørgsmål, der skal behandles for at opnå dette, som f.eks. arbejdets udformning og arbejdsorganisation, ansættelsesprocedurer, bevarelse eller genoprettelse af stabiliteten på arbejdspladsen. Forfatterne mener, at arbejdslederens
A number of issues have to be looked at to achieve this, including the design of the job and its organisation, recruitment procedures, the maintenance or restoration of stability at work.
19 rolle stadig har en særlig betydning i forbindelse med den ledelsesform, der anvendes i virksomheden, fordi arbejdslederen skal tage hensyn til virksomhedens krav om effektivitet og samtidig tage sig af arbejderens behov gennem problemløsning og diskussioner på arbejds pladsen med jævne mellemrum, hvor der specielt skal lægges vægt på karrieremulighederne.
The study believes the role of the supervisor remains particularly important in the kind of leadership styles used in the organisation, because the supervisor has to take into account the needs of the enterprise for efficiency and effectiveness and at the same time look after the needs of the worker through probiem-solving and regular discussions at work, with particular attention paid to career prospects.
Det tilrådes at for anstalte regelmæssige lægeundersøgelser kombineret med bedømmelsesprogrammer på virksomheden for at sikre, at den enkelte arbejder ikke har stress affødt af, hvad man i rapporten kalder uligevægt.
Regular medical check-ups are advised coupled with appraisal programmes in the enterprise to make sure individual workers are not suffering from stress because of what the study calls disequilibrium.
Forfatterne tilføjer et par advarende ord om denne fremgangsmåde, idet de peger på, at det er tvivlsomt, om begrebet ligevægt kan anvendes til at forstå, hvorledes den menneskelige psyke fungerer, skønt det kunne give mening i forbindelse med at gå ind i en diskussion om kroppen som organisme.
The authors add a word of warning about this kind of approach, suggesting that it is doubtful whether the idea of balance is applicable to an understanding of how the human mind works, although it might make sense in discussing the body as an organism.
En bredt anlagt synsvinkel på problemet betragtes som den eneste fornuftige fremgangsmåde.
The only sensible approach is seen as one that takes a broad view of the problem.
Der peges imidlertid i rapporten på endnu en stategi til at formindske stess på arbejdspladsen. Her betragtes arbejdere og virksomhedsledere som "subjekter".
However the report suggests there is a second strategy to alleviate stress at work that sees workers and managers as 'subjects'.
Det hævdes, at arbejdere og ledere nu er langt bedre uddannet end før i forhold til de former for ensformigt, pålagt arbejde, som industrivirksomhederne tilbyder.
It is argued that workers and managers are much more educated now than they used to be compared with repetitive, ordered jobs that industrial organisations offer.
Når der gribes ind udefra for at reducere stressniveauet, er der tendens til, at den enkelte fratages ansvaret for sin egen tilværelse, og der er tydeligt fare for, at man gennem indgriben blot erstatter en form for stress med en anden.
Outside interventions to reduce stress at work tend to deprive individuals of responsibility for their own lives, and there is an obvious danger that such intervention merely replaces one form of stress by another.
Forfatterne fastholder, at folk bør være i stand til at hjælpe sig selv ved at anvende den betydelige mængde viden, der er til disposition ved indgriben udefra.
The authors maintain that people should be able to help themselves by using the substantial knowledge that is available to them from
20 der skal sætte folk i stand til at skabe en bedre frem tid for sig selv.
The emphasis of research should therefore be on examining the actual feelings and views of people at work in the enterprise - 'action' research, with the aim of enabling people to create a more desirable future for themselves.
Dette ville indebære, at problemerne omkring stress på arbejdspladsen gribes an på en mere positiv måde, hvor man koncentrerede sig mere om forebyggelse end helbredelse.
It would involve a much more positive approach to the problems of stress at work, with a concentration on prevention rather than treatment.
Her ville man ligeledes søge at mobilisere det voksne menneskes egenskaber og behandle medarbejderne som modne og raske individer.
It would also attempt to mobilise the adult capacities of human beings, treating them as mature and healthy individuals.
Det fastholdes i rapporten, at vi på nuværende tidspunkt mangler en nøje gennemtænkt teori, som forbinder stress med fysiske og psykiske lidelser, og derfor vil det første punkt blive at udvikle en teori, som kan afprøves gennem empiriske forsøg.
The report maintains that at the moment we lack a mature theory which relates stress to physical and mental illness, so the first priority will be to develop a theory which can be tested by empirical experimentation .
Det foreslås at én måde at gøre det på er ved at under søge en række forskellige typer mennesker med henblik på at klarlægge, hvilke former for stress de påvirkes af, og hvilke belastninger de udsættes for og oplever i deres arbejde.
It suggests that one way this could be done is by investigating a range of different kinds of people to discover what stress affects them and what strains they suffer and experience in their work.
Forfatterne peger på seks kategorier, som fortjener øjeblikkelig opmærksomhed.
The authors identify six categories which merit immediate attention.
Det drejer sig om kvinder; unge mennesker, der lider af psykiske sygdomme·, lavtlønnede, arbejdsløse; ældre arbejdere, der går på førtidspension samt fremmedarbejdere.
These are women; young people suffering from mental illness; lower paid workers; the unemployed; older workers taking early retirement; and foreign immigrant workers.
I rapporten klarlægges fem potentielle problemområder. Det hævdes, at pres og belastning på arbejdspladsen kan være fremkaldt af:
The report identifies five areas of potential difficulty. that pressure and strain at work can be caused by :
På nuværende tidspunkt ved vi kun meget lidt om disse krav.
We know very little about these demands at the moment.
- Arbejdsindholdet og arbejdstiden.
The content and hours of work.
Nogle jobs indebærer en stor mental belastning eller en betydelig fysisk indsats eller begge dele.
Some jobs carry a high mental work load or require considerable physical effort or both.
Tidspres kan også være en vigtig faktor i forbindelse med fremkaldelse af stress på arbejdspladsen.
Time pressure can also be important in creating stress at work.
Disse faktorer kan have indflydelse på en persons søvn og som følge heraf have en dybere indvirkning på livet på arbejdspladsen.
These factors can affect a person's sleep and there fore have a wider effect on people's lives at work.
- Problemer med at komme ud af det med folk i deres forskellige organisatoriske roller samt andre spørgsmål vedrørende klarlægning af grænserne for stress.
Problems of coping with people in their different organisational roles and other issues of defining the boundaries of stress.
Arbejdere bryder sig ofte ikke om at blive ud dannet i den nye teknologi, og det er derfor vigtigt at undersøge alle de potentielle belastninger, der kan opstå i forbindelse med den form for ud dannelse.
Training in the new technologies can often be found by workers to be intolerable, so it is important that any potential strain due to such training should be investigated.
Forfatterne konkluderer med at sige, at der er behov for at lave en undersøgelse om stress på arbejdspladsen, en undersøgelse, der dækker en række virksomheder i forskellige europæiske lande samtidig.
The report concludes by arguing that we need to see an inquiry into stress at work that covers a number of work enterprises in different European countries simultaneously.
Her skulle man anvende de bedste elementer fra såvel den objektive som den subjektive ind faldsvinkel på emnet.
This should use the best of both the objective and subjective approaches to the subject.
Der ville så blive mulighed for at klarlægge problemet, foreslå måder til at helbrede stress på samt at udvikle forebyggende strategier til brug i fremtiden.
There would be the opportunity for diagnosing the problem, suggesting ways of curing stress and developing preventive strategies for the future.
Forfatterne hævder, at denne metode skal være en tværfaglig fremgangsmåde, hvor man kan bruge vor viden om lægevidenskab, antropologi, socialpsykologi, organisationsteori, ergonomi og psykoanalyse.
The authors maintain that this needs to be an interdisciplinary approach which can use our knowledge of medicine, anthropology, social psychology, organisational theory, ergonomics and psychoanalysis.
Fremfor alt bør de undersøgelser, der er blevet foreslået, dække langtidsvirkningerne af stress for den enkelte arbejder og virksomhedslederen.
Above all, the proposed studies should cover the longterm effects of stress on the individual worker and the manager.
Nedenstående tabeller viser dødeligheden for hver 1000 mænd i aldersgruppen 15­64 år i forskellige erhverv
The tables below show the death rate per 1,000 of men aged 15-64 in different occupations
HØJ DØDELIGHED
HIGH DEATH RATE
LAV DØDELIGHED
LOW DEATH RATE
Universitetslærere Fysioterapeuter Ρapirarbejdere
Coal miners (underground) Shoemakers, and shoe repairers
Kulminearbejdere (under jord) Skomagere (og reparation af sko) Lædervarearbejdere Værktøjsmaskineoperatører
University teachers Physiotherapists Paper products makers Managers in building and contracting Local authority senior officers
Arbejdsledere inden for bygge­ og entreprenørvirksomhed
Leather products makers Machine tool operators Watch repairers Coal miners (above ground)
Højtstående kommunalansatte tjeneste­mænd
Ministers of the Crown, MPs, senior government officials
Lærere på primær­ og sekundærtrinnet 3,96 Salgschefer 4,21
Architects, town planners Civil service executive officers Postmen Medical practitioners
Arkitekter, byplanlæggere Højtstående embedsmænd Postbude Praktiserende læger
BLACK, I98O and The Sunday Times, 21 August I98O.)
Eksempler på stressfaktorer på arbejdspladsen
EXAMPIES OF STRESSORS AT THE WORKPLACE
Krav forbundet med arbejdsopgaven
Demands related to the task
psykologiske krav f.eks. arbejde styret af maskinernes hastighed autonomi monotoni
1.1 psychological demands e.g. machinepaced work autonomy monotony
fysiske krav muskelbelastning, dynamisk eller statisk krav til indsats sensorisk-motoriske krav
1.2 physical demands muscle strain, dynamic or static effort required sensori-motor requirements
krav forbundet med skærmterminalers og betjeningsanordningers udformning f.eks. dataskærme
1.3 demands related to construction of displays and controls e.g.: cathode ray tubes
miljømæssige krav f.eks. forurening stråling støj varme dårligt vejrlig
1.4 environmental demands e.g.: pollution radiation noise heat unfavourable weather conditions
sikkerhed arbejdsrisici
1.6 security occupational hazards
arbejdstid f.eks. hvilepauser skifteholdsarbejde
1.7 working-hours e.g.: breaks shiftwork
Krav forbundet med roller f.eks. overbelastning af rolle rolletvetydighed rollekonflikt
Demands related to role e.g.: role overload role ambiguity role conflict
4.1. med overordnede f.eks. støtte
4.1 with superior e.g.: support
4.2. med kolleger f.eks. støtte gruppesammenhold samarbejde
4.2 with colleagues e.g.: support cohesion of group cooperation
Krav forbundet med organisationen personalepolitik (herunder social sikring) atmosfæren m.h.t. arbejdstilrettelæggelsen kommunikationssystemer medindflydelse
- personnel policies (incl. social security) - organizational climate - communication systems - participation
FYSISK OG PSYKOLOGISK STRESS Pfi ARBEJDSPLADSEN
PHYSICAL AND PSYCHOLOGICAL STRESS AT WORK
OVERSIGT
SURVEYS
Dette bind er en del af en undersøgelse om udbredelsen af og karakteristika for lønsystemer i Fællesskabets medlemsstater, som blev udført i forbin delse med Instituttets arbejdsprogram for 1979, således som Instituttets bestyrelse havde bestemt det.
Wage Payment Systems in the Member States of the Community carried out in the framework of the Foundation's programme of work for 1979 as de cided by the Administrative Board of the Foundation.
Undersøgelsen, som omfatter ni nationale undersøgelser samt en sammen fattende rapport, var det første skridt på vejen mod mere detaljerede case-undersøgelser vedrørende de forskellige lønsystemers virkning, spe cielt arbejdsstimulerende lønsystemer.
The inquiry, comprising nine national surveys and one synthesis report, was a first step towards more detailed case studies on the impact of the various systems of pay, especially incentive schemes.
Man sigtede derfor mod at tilve jebringe det nødvendige baggrundsmateriale til disse undersøgelser, som blev udført som en del af Instituttets arbejdsprogrammer for årene 1979,
It was therefore aimed at providing the necessary background for these studies, which were undertaken as part of the Foundation's work programmes for
1980 og 1982 i overensstemmelse med bestyrelsens beslutninger.
1979, 1980 and 1982 in accordance with decisions by the Administrative
Med udgangspunkt heri besluttedes det, at Instituttets mål med de natio nale undersøgelser skulle være:
On these grounds it was decided that the aims of the Foundation in carrying out the national surveys be as follows.:
(i) at give et samlet billede af de eksisterende lønsystemer i de ni lande, specielt arbejdsstimulerende lønsystemer;
(i) to give an overall picture of the existing wage payment systems in the nine countries, especially the incentive schemes;
(ii) at beskrive udviklingen gennem de sidste tyve år og at pege på nye udviklingstendenser;
(ii) to describe the developments during the last two decades and to indicate new trends;
(iii) at vurdere de forskellige arbejdsstimulerende lønsystemers indvirkning på arbejdsvilkårene og arbejdsmiljøet, produktio nen, arbejdernes indkomst og virksomhedens udgifter samt sam menhængen mellem sådanne lønsystemer og teknologi.
(iii) to assess the impact of the various incentive payment schemes on working conditions and the work environment, production, workers' income and the costs to the company, as well as the interrelationship between such systems and technology.
Undersøgelsen blev udført i tre faser:
The inquiry was carried out in three phases :
1) der blev udarbejdet en rapport af et forskningsinstitut i hver medlemsstat;
1) a report was drawn up by a research institute in each Member State;
2) med udgangspunkt i de nationale rapporter blev der udarbejdet en sammenfattende rapport af Instituttet;
2) a synthesis report based on the national reports was prepared by the Foundation;
3) disse rapporter blev vurderet af repræsentanter for regeringerne, arbejdsgiverorganisationerne og fagforeningerne.
3) the set of reports was evaluated by representatives of the govern ments, the employers and the trade unions.
Hver gruppe sam menholdt analysen i rapporterne med de respektive medlemmers erfa ring og fremkom, hvor det fandtes hensigtsmæssigt, med forslag til at forbedre situationen.
Each group viewed the analysis contained in the reports against the experience of its respective members and, if appropriate, made proposals aimed at improving the situation.
Hver gruppe nedfældede sin udtalelse i en evalueringsrapport.
Each group set down its opinion in the form of a written evaluation report.
Denne metode viser, at Instituttet sigter mod at fremme en form for forskning, hvor eksperternes fremgangsmåde kombineres med de erfaringer, de der rent praktisk er involveret i problemer vedrørende arbejdsvilkår har gjort.
Foundation's regard for promoting research of a type which brings together the experts' approach and the experience of those involved practically in problems of working conditions.