natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De "nye emner for en sarafundsradikalisering" (studerende, unge arbejdsløse og sociale tabere), som havde et anderledes syn på arbejdet, har spillet en vigtig rolle med hensyn til at ændre fagforeningernes opfattelse af dette problem (ANDOLFI et al. 1980).
The "new subjects of social radicalization" (students, young unemployed people and misfits) whose outlook on work was different have played an Important part in changing the unions' perception of this problem. (ANDOLFI et al 1980).
Men skønt denne gunstige konjunktursituation kan være tilstrækkelig forklaring på manglen på seriøs debat om arbejdstid, forklarer den ikke fuldtud, hvorfor der foregår en så vidtgående debat om fritidsforhold.
But although this fortunate cyclic situation may be sufficient to explain the absence of serious debate about working time, it still does not fully account for the wideranging discussion on the subject of leisure.
Dette skyldes uden tvivl til dels, at fagforeningerne deltager både i diskussionen om fritid og om arbejdstid.
This is no doubt due in part to the fact that the trade unions there are involving themselves in discussion about non-working time as well as working time.
For fagbevægelsen kan med rette hævde, at den har en tradition for at fremme kulturelle aktiviteter, og et af dens vigtigste krav i dag er en stigning i fritiden og i de faciliteter, den enkelte har til rådighed til kulturelle fritidsaktiviteter.
For trade unionism in Denmark may justly lay claim to a tradition of championing cultural activities, and one of its foremost demands to-day is for an increase in free time and facilities for each individual to spend a part of this time in cultural pursuits.
I kraft af samme tradition tager fagbevægelsen i Danmark del i den løbende nationale debat om ønskværdigheden ved at planlægge den enkeltes fritidsaktiviteter og om farerne ved at fastlægge regler, der gælder for hele samfundet, når den enkelte bør være den eneste dommer over, hvad han eller hun bør bruge sin fritid til.
By virtue of this same tradition, trade unionism in Denmark is taking part In the ongoing national discussion on the desirability of planning the leisure activities of individuals and on the dangers inherent in laying down rules applying to the whole community whereas the individual should be the sole arbiter of what he or she does with his or her free time.
2.6.1 Fornyet overvejelse af arbejdsbegrebet
2.6.1 The concept of work reconsidered
2.6.2 Spørgsmålet om den uformelle økonomi
2.6.2 The question of the informal economy
2.6.3 Familien og udviklinger på arbejdspladsen
2.6.3 The family and new developments in work
2.6.4 Ledig tid og fritid
2.6.4 Unoccupied time and free time
2.6.5 Virkningen på fritiden af ændringer i industrien og af ny teknologi
2.6.5 The effect of changes in industry and of new technologies on free time
Der er nu i adskillige år i Italien, Tyskland, Holland og Frankrig udkommet et ret stort antal publikationer, som behandler udviklingen af arbejdsbegrebet.
For several years now, a fairly large number of publications have been appearing in Italy, Germany, the Netherlands and France dealing with the development of the concept of work.
I Tyskland offentliggjorde SCHRANK i 1974 et studium, der viste, at arbejde ikke længere havde nogen central værdi for den enkelte.
In Germany SCHRANK published in 1974 a study showing that work had ceased to be a central value for individuals.
I 1973 skrev TRIST, at den enkeltes behov for at have frit valg mellem tid anvendt til uddannelse og træning, arbejdstid og fritid var et karakteristisk træk ved det senindustrielle samfund. B. TERIET viste i et værk udgivet i 1978 med titlen Nimmt die Musse ab?
In 1973 TRIST wrote that the desire of individuals to exercise a free choice between time spent in education and training, working time and leisure time was a characteristic of the postindustrial society.
(Er fritiden i aftagende?), at reduktionen af den tid, der tilbringes på arbejdspladsen, ikke betød en stigning i fritiden, hvis denne defineredes som "endnu ikke allokeret tid".
(Is Leisure on the decline?) showed that the reduction in hours spent at work did not mean that the amount of free time had increased if it was defined as "time not yet allocated".
Der findes et lignende problem i Holland, hvor Theo BECKERS har vist, at den tid, der frigjordes ved an arbejdstidsreduktion, ikke uden videre kunne betragtes som disponibel fritid (Th. BECKERS, 1977).
There is a somewhat similar problem area in the Netherlands, where Theo BECKERS showed that time released by a reduction in working hours could not automatically be considered as disposable free time (Th.
Same forfatter kastede et blik mod fremtiden og opfordrede indtrængende til en udvidelse af arbejdsbegrebet, således at skillelinien mellem betalt og ikke-betalt aktivitet fjernes, da både arbejde og fritid bør bidrage til den enkeltes udvikling og gavne sarafundet (Th. BECKERS, 1978).
The same author, looking to the future, made a plea for the broadening of the concept of work so as to obliterate the dividing line between paid and unpaid activity, since work and leisure should both make their contribution to the development of the individual and be socially useful (Th.
ROUSSELLET havde i 1974 i l'Allergie du travail (Paris) fremført, at mange unge ikke længere kunne finde noget ståsted i deres arbejde.
ROUSSELLET had emphasized in 1974 in l'Allergie du travail (Paris) that many young people could no longer find their bearings in work.
I Italien insisterede CHIESI (1981) og FREY (1980) på, at de traditionelle grænser mellem arbejde og ikkearbejde burde fjernes.
In Italy, CHIESI (1981) and FREY (1980) were insistent that the traditional frontiers between work and nonwork should be obliterated.
Alle de ovennævnte forfattere er begyndt at erstatte den traditionelle dikotoni mellem arbejde og fritid med to andre distinktionstyper, nemlig: fri aktivitet/afhængigt (betalt) arbejde og indskrænket tid/ikke-allokeret tid.
Each of the above authors is beginning to substitute two other types of distinction for the traditional dichotomy between work and leisure, namely: free activity/dependent (paid) work, and constrained time/unallocated time.
I adskillige bøger ser vi således et senindustrielt sarafund skitseret, som er væsensforskelligt fra den ide om et fritidssamfund, som udbredtes i 1960erne.
Thus we see outlined in several books a vision of postindustrial society very different from that of the leisure society promoted during the 1960's.
Ideen om en fritidscivilisation hvilede på en ren kvantitativ vurdering af virkningerne af en arbejdstidsreduktion, som var forbundet med et ofte optimistisk syn på "fri" tid, som altid betragtedes som ensbetydende med kreativt udfyldt tid.
The idea of a leisure civilization rested upon a purely quantitative assessment of the effects of a reduction in working hours, linked to an often optimistic view of "free" time which was always equated with creatively occupied time.
I modsætning hertil er de seneste teorier om et senindustrielt samfund baseret på ideen om genetableringen af selvregulering både i arbejdstid og ikke-arbejdstid.
By contrast, the most recent thinking on the postindustrial society is based upon the idea of the recovery of selfregulation in work and non-working time alike.
Det er nedsættelsen af afhængigheden, som gives den centrale rolle.
It is the reduction of dependence which is assigned a central role.
Sml. det tyske symposium redigeret af J. HUBER, Anders arbeiten - anders wirtschaften (FISCHER VERLAG 1978) eller le scenario bleu af Guy AZNAR (Le Seuil, Paris 1981), sora giver et "alternativt" synspunkt.
Cf. the German symposium edited by J. HUBER Anders arbeiten-anders wirtschaften (FISCHER VERLAG 1978) or le scénario bleu by Guy AZNAR (Le Seuil, Paris 1981) for an "alternative" view.
Dette viser sig, når man læser den franske Plan VIII, som behandler fremtidsudsigterne for arbejde, eller bogen "La revolution du temps choisi" udgivet af Echange et Projets foreningen (Albin Michel, 1980).
This is apparent when one turns to the Vlllth Plan in France dealing with the outlook for work, or the book "La révolution du temps choisi" published by the Echange et Projets association (Albin Michel, 1980).
Formålet raed dette symposium, hvis forord er af økonomiminister J. DELORS, er at opsummere den eksisterende situation og at fremsætte forslag med hensyn til den enkeltes generelle tidsudnyttelse.
The purpose of this symposium, which carries a foreword by J. DELORS, Minister of the Economy, is to sum up the existing situation and to make proposals as regards the overall utilization of their time by individuals.
Echange et Projets foreningen mener, at en tidspolitik bør anvendes universelt, på samme måde som den enkelte oplever tiden som et hele.
The Echange et Projets association believes that a time policy should be applied universally, just as individuals experience time as a whole.
Den hævder, at vekselvirkningerne mellem arbejdstid og fritid, især i den forstand at førstnævnte dominerer sidstnævnte, er af en sådan art, at ethvert forsøg på at omordne den ene uden den anden praktisk talt er uden mening. Forfatterne fremhæver fire tidstyper, som udtrykker overgange fra den nuværende situation til en mere tilfredsstillende situation.
They hold that the interactions between working time and free time are such, especially in the sense that the former dominates the latter, that any attempt to rearrange one without the other is almost meaningless· The authors single out four types of time in terms of which the transition from the present situation to a more satisfying one can be reflected.
- 62 - a) gennemlevet tid: denne kendetegner den nuværende situation, hvori nogle personer har for lidt fritid på grund af arbejdets indskrænkende virkning, mens andre lider under påtvungen lediggang med for megen tid til rådighed.
- 62 - a) time undergone: this characterizes the present situation in which some individuals have too little free time owing to the constraints of work whilst others endure enforced idleness with time hanging on their hands.
b) genvunden tid: formålet er her at overbevise alle om tidens sande værdi, den vigtigste af alle, men som ikke har kunnet medregnes i økonomien på grund af manglen på afsætnings- eller byttemuligheder.
b) time recovered: the objective here is to make everybody aware of the true value of time, the most important there is, but that the economy has been unable to take into account because of the lack of a market or bartering facilities.
c) valgt tid: værdien af tid som et gode er nu fastslået.
c) time chosen: the value of time as a good has now been fixed.
Derfor er opgaven nu at fordele den retfærdigt.
So the task is now to distribute it fairly.
I den første fordeling gøres der brug af centraliserede metoder (omordning og systematisk reduktion af arbejdstiden) med det formål at oprette faciliteter, som sætter den enkelte i stand til at bevæge sig henimod en situation, hvor han eller hun kan styre sin egen tid.
Start ing with an initial distribution making use of centralized methods (rearrangement and systematic reduction of working time), with the object of establishing facilities whereby each individual can progress towards managing his or her time.
d) beriget tid: når faciliteterne for individuel tidsstyring er oprettet, må samfundet kollektivt forsøge at berige den genvundne tid ved at give flere muligheder for kulturelle faciliteter og fællesaktiviteter og ved en nytænkning vedrørende uddannelsessystemet.
d) enriched time: once the facilities for individual timemanagement have been set up, the community must then collectively endeavour to enrich the recovered time by providing more opportunities for culture and communal facilities and by rethinking the educational system.
Ved at sende os disse oplysninger forsøgte J.B. FOUCAULD, en af medforfatterne til bogen, at oprette grundlaget for konkrete drøftelser om temaet "valgt tid".
In sending us this information J.B. FOUCAULD, one of the coauthors of the book, endeavoured to set out the basis for concrete negotiations on the theme of time chosen.
Skridt i denne retning er allerede taget i visse foretagender.
Some moves in this direction have already been made in certain enterprises.
Arbejdstagere er blevet givet muligheden for at tage ekstra fri fra arbejdet for en Økonomisk pris.
Employees have been offered the chance to take additional free time from their working time in return for a financial cost.
J.B. FOUCAULD fremkommer derefter med en analyse af fordele og ulemper for hvert "Echange et Projets" forslag.
J.B. FOUCAULD then offers an analysis of advantages versus costs for each of the "Echange et Projets" proposals.
Omkostningerne er i begyndelsen økonomiske.
- For the employees: the right to choose time could be equated with a new "human right", a "third generation right" intended to facilitate true self-realization by individuals.
Hertil kommer risikoen for marginalisering inden for virksomheden, hvis ikke alle arbejdstagerne vælger denne mulighed.
Initially the costs are monetary, plus the risk of marginal ization within the enterprise if all employees do not opt for it.
- For virksomhederne er der umiddelbare fordele med hensyn til produktivitet, og ordningen medfører ikke nogen økonomisk omkostning for dem.
- For the enterprises, the advantages are immediate as regards productivity, and the arrangement has the advantage of involving no monetary cost for them.
Risikoen ligger nærmere i en eventuel medfølgende desorganisation.
The risk arises rather from the possibilities of disorganization it might entail.
- Samfundet gavnes på tre måder: økonomisk (øget produktivitet), socialt (fremme af beskæftigelsen) og kulturelt.
- The community has a threefold gain: economic (increased productivity), social (fostering employment) and cultural.
Der er to faretyper: en skattemæssig (skatteindtægterne kan falde), en statistisk (muligvis en tilsyneladende stigning i arbejdsløsheden ved at flere kommer ind på arbejdsmarkedet).
The dangers are of two kinds: fiscal (receipts may fall), statistical (possible apparent increase in unemployment through fresh arrivals on the labour market).
Her dukker der således en ny metode op, som fortjener omtale, skønt den i øjeblikket er forholdsvis isoleret.
Here then a new type of approach emerges, which deserves mention even though at present it is relatively isolated.
Selv om vi ikke beskæftiger os direkte med dette emne, har det utvivlsomt en sammenhæng med arbejdstid/fritid forholdet, da den uformelle økonomi kan defineres som produktionen af varer og tjenesteydelser uden for den konventionelle ramme med betalt arbejde.
We are not directly concerned with this subject, yet it does undoubtedly relate to the problem of the work time/leisure time relationship, since the informal economy could be defined as the production of goods or services outside the conventional framework of paid employment.
Vi skelner her mellem den uformelle økonomi og egentligt "sort" arbejde, da dette traditionelt er ulovligt arbejde.
Hence we here distinguish this informal economy from "black" working proper, this being traditionally illegal work.
Men den uformelle økonomi dækker mere end arbejde i hjemmet (husligt arbejde).
Yet the informal economy also covers more than the concept of work at home.
Det kan derfor ikke overraske, at forskere bliver mere og mere opmærksomme på dette fænomen.
It is therefore not surprising that researchers are paying more and more attention to the phenomenon.
Vi vil her nævne nogle af de mest betydningsfulde bidrag, for så vidt som de næsten altid betragter emnet for vor undersøgelse ud fra en ny synsvinkel.
We mention here some of the most significant contributions insofar as they nearly always look at the problem with which our survey is concerned from a fresh viewpoint.
GERSHUNY udgav i 1980 sammen med R.E. PAHL også The Hidden Economy (New Society) (Den skjulte økonomi).
GERSHUNY also published in 1980 with R.E. PAHL The Hidden Economy (New Society).
Hans bøger og artikler, sora er udkommet i adskillige lande, har haft en reel indflydelse i universitetskredse ¿ > g blandt forskere.
His books and articles published in several countries have had a real influence in university circles and among researchers.
Der er også det seneste forskningsarbejde af R. BARTHOLOMEW, Hidden economics and hidden work (M.S.C, marts 1981) (Skjult økonomi og skjult arbejde).
There is also the most recent piece of research by R. BARTHOLOMEW, Hidden economics and hidden work (M.S.C March 1981).
Spørgsmålet om dobbelt økonomi har i mange år sat en stor mængde forskning i gang i Storbritannien (J. YATES, 1972; J.D. ALDEN, 1974).
The question of dual employment has for many years prompted much research in Great Britain (J. YATES, 1972; J.D. ALDEN, 1974).
Problemet har også været behandlet i Tyskland af J. HUBER (op. cit.), i Frankrig af I. SACHS, P. ROSANVALLON og andre, i debatten om den uformelle Økonomi og det senindustrielle samfund.
The problem has also been dealt with in Germany, by J. HUBER (Op. cit.), in France by I. SACHS, P. ROSANVALLON and others in the course of a discussion of the informal economy and postindustrial society.
I Danmark drager et stort antal publikationer, hvoraf nogle anvender tidsbudgetmetoder, (KUHL, MØRKEBERG, HANSEN, MAURIDEN) en klar parallel mellem "officielle" arbejdsaktiviteter og "uofficielle" arbejdsaktiviteter.
In Denmark a large number of publications, some using time budget methods (KUHL, MORKEBERG, HANSEN, MAURIDEN) draw a clear parallel between "official" work activities and "unofficial" work activities.
Dette danner et forbindelsesled mellem to retninger af økonomisk og sociologisk tænkning i Danmark.
This forms a bridging point between two streams of economic and sociological thought in Denmark.
Der udledes to forskningsretninger af de samme statistiske arbejder.
Two different avenues of research are derived from the same statistical endeavours.
Man vil også erindre, at det på grund af de meget høje skatter i Danmark er en vanskelig sag at bede enkeltpersoner besvare spørgsmål om deres ikke-opgivne aktiviteter.
It will also be recalled that the extremely high rate of taxation in Denmark makes it a very delicate task to ask individuals to respond to questions about their undeclared activities.
I Italien kan den uformelle økonomi på den anden side kun beskrives ud fra dens "sorte dimension", som jo er meget betydelig.
In Italy, on the other hand, the informal economy is only captured in its "black dimension" which, as is well known, is a very large one.
Men der er udgivet mange værker om dobbelt arbejde i forbindelse med reduktionen i arbejdstiden. Se især BIANCHI, BOSCO, LAISE, la riduzione dell'orario di lavoro nei suoi aspetti applicativi (ISRIL 1980), som giver et resume af et temmelig vægtigt forskningsarbejde, som er udført af ISRIL
But much research has been published on double working as related to the reduction in working hours. Cf. in particular BIANCHI, BOSCO, LAISE, la riduzione dell'orario di
Det indeholder nogle interessante monografiske oplysninger ora forholdet mellem en arbejdstidsreduktion og dobbelt arbejde.
It contains some interesting monographic information about the relationship between the reduction in working hours and the phenomenon of double working.
Det er ud fra dette synspunkt, at det kommer ind på forholdet mellem arbejdstid og fritid.
It is from that point of view that it involves the relationship between working time and leisure time.
2.6.3 Familien og nye udviklinger på arbejdspladsen
2.6.3 The family and new developments in work
To tyske studier i dette spørgsmål belyser et fænomen, som vil få større og større betydning: ændringer i familielivsmønstret i forbindelse med betalt arbejde for kvinder. Vi kan især nævne værket af J. RINDERSPACHER, Arbeitszeit und Familie ^ (Berlin 1981).
Two German studies on this question highlight a phenomenon which will become increasingly important: changes in the patterns of family life connected with the increase in paid work by women.
RINDERSPACHER bemærker, at det vil blive mere og mere vanskeligt for familiemedlemmerne at foretage de samme ting på samme tid.
RINDERSPACHER notes that it will become increasingly difficult for family members to be doing the same things at the same time.
Desuden stiger den tid, der anvendes til at genvinde energien, på grund af den højere arbejdsintensitet og ændringen i transporthastigheden.
Also, owing to the higher intensity of work and a change in the tempo of transport, the time spent in recouping energy for work is increasing.
Nutidens arbejde bør reorganiseres, så det bringes i overensstemmelse med familiens behov.
We should therefore be thinking about rearranging work in such a way that it both accommodates fami ly life and also favours equality of roles between the sexes, (cf.
Vi bør derfor overveje at reorganisere arbejdet på en sådan måde, at der både tages hensyn til familielivet og til ligestillingen mellem kønnene (sml. TERIET, 1976).
TERIET, 1976).
I denne forbindelse er det interessant, at C.D.U./C.S.U. i 1981 foretog en omfattende undersøgelse af forholdet mellem arbejdstiden og familien, hvorfra der blev draget konklusioner på landsmødet d. 17.11.1981.
(1) In this connexion it is interesting that the C.D.U./C-S.U. undertook in 1981 a largescale survey on the relationship between working time and the family, from which conclusions were drawn at its conference on 17.11.81.
Begge disse forskningsarbejder glimrer ved at pointere, at problemet med forholdene mellem arbejdstid og fritid ikke kan behandles ordentligt ud fra den enkeltes standpunkt.
Both these pieces of research have the merit of bringing out the fact that the problem of the relationships between working time and free time cannot properly be tackled from the standpoint of the individual.
Ikke desto mindre er desynkronisering af tid på nationalt plan i det store og hele et emne, som har været utilstrækkeligt behandlet på det mikrosociale plan, da det oftest udelukkende behandles på det makrosociale plan, for eksempel i forbindelse med trafiktæthedsprobleraer, vekselvirkningen mellem tidsplaner, o.s.v.
An yet time-mismatch at national level is, by and large, a subject which has received insufficient attention at the micro-social level, since the matter is generally approached only at the macro-social level as for example through problems of congestion, the interaction of timetables and so on.
Hidtil har fritiden hele tiden været betragtet som om den var modstykket til arbejdstid, og formålet med nærværende undersøgelse er da også at beskrive forskning, som behandler samspillet mellem de to.
Hitherto the question of free time has always been thought about as though it were the obverse of working time, and indeed the aim of this survey was to introduce research dealing with their interaction.
Men vi må ikke overse udviklingen af en ny måde at betragte fritiden på - analysen af fritid som inaktivitet, tid hvori der ikke foretages noget.
But we must not overlook the rise of a new way of looking at it - the analysis of free time as inactivity, time without occupation.
Det er dette problem, som opleves af arbejdsløse, førtidspensionerede og yngre pensionerede (for pensionering udgør en stigende del af vort liv).
This is the problem faced by the unemployed, those who have taken early retirement and younger retired people (for retirement is becoming a longer and longer part of our life).
Der er således, som tidligere nævnt, i Holland tale om at redistribuere inaktiviteten mellem forskellige befolkningsgrupper.
Thus, as was mentioned earlier, in the Netherlands there is talk of redistributing inactivity between the different categories of the population.
Førstnævnte er vehiklerne for social og samfundsmæssig interesse.
This concern with a fresh distribution of cycles of activity and of free time (and no longer with the immediate interaction of working time and leisure time) is tending to emerge in a number of countries, but although it has given rise to discussion and proposals, it has not yet been the subject of specific research projects.
Der er her klarhed over, hvem de implicerede og interesserede parter er.
Here we may conveniently draw a distinction between public working parties and research centres.