natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Faglærte arbejdere findes for det meste i jobs med store belastninger.
Skilled blue collar workers are mostly in the high strain jobs.
Disse arbejdere skal udføre arbejde af høj standard, men har ikke mulighed for at kontrollere deres arbejde.
These workers must perform to high standards, but do not have the possibility to control their work.
Jobs med store belastninger fører til det højeste antal helbredsproblemer.
High strain jobs lead to the highest health complaints.
Undersøgelserne støtter gyldigheden af modellen for "tidspres -jobautonomi".
The surveys support the validity of the "time constraints-job autonomy" model.
Kort sagt bekræfter denne profil i vidt omfang, at der fortsat findes en tayloristisk opdeling af arbejdet i Europa: lederjobs har størst autonomi i organisationerne, arbejderne er under størst pres for at præstere et arbejde, men har ikke midlerne til at kontrollere deres
Summing up, this profile confirms to a great deal the continued existence of a tayloristic kind of division of work in Europe: managerial jobs have most of the autonomy within organisations,
Ufaglærte arbejdere findes hovedsageligt i passive jobs: arbejderne oplever ikke store krav til arbejdet og kan ikke kontrollere deres arbejdsmiljø.
Unskilled blue collar workers are mainly in passive jobs: workers do not experience high demands for work and cannot control their working environment.
Administrations- og servicepersonale forekommer hyppigst i jobs med få belastninger (næsten ingen tidspres, stor autonomi). Ledere og
Administrative and servicejobs are most prominent among the low strain jobs (few time constraints, a lot of
En sammenligning af andelen af jobs med "store belastninger" mellem sektorer, køn og aldersgrupper viser ikke generelle sammenlignelige resultater mellem den europæiske undersøgelse og de nationale undersøgelser. Et resultat,
A comparison of the percentages "high strain" jobs by sector, gender and by age group does not show overall comparable results
ligner hinanden, hvilket gør det tydeligt, at dette resultat ikke er en tilfældighed.
would mean that jobs are becoming more active in Europe.
En sådan tendens antyder, at problemerne er i stigning i EU-landene.
However, the general picture is rather that high strain working situations are on the increase.
Disse jobs har skadelige helbredsvirkninger.
The trends in the different countries resemble each other, which makes it clear that this result is not a coincidence.
Den europæiske arbejdsmiljøundersøgelse giver information om sådanne skadelige arbejdssituationer i EU.
Such a trend would indicate that problems are increasing in the European Member States.
Sektorerne med få risici er ikke de samme i alle lande.
Low risk sectors are not the same for all countries.
En undersøgelse af risici i henhold til køn viser, at der er store forskelle mellem landene og mellem resultaterne af de nationale undersøgelser og den europæiske undersøgelse. Den samme afvigelse kan konstateres for risici i henhold til aldersgruppe.
Looking at the risks according to gender, there are large differences between countries and between the results from the national surveys and the European survey.
Der er en synlig stigning i tidspresset i hele Europa.
These jobs have detrimental health effects.
Denne stigning er klart påviselig i de europæiske undersøgelser. Tendenserne i de forskellige lande
The European Survey on Working Conditions gives information about such detrimental work situations in the Europe Union.
Billedet vedrørende jobautonomi er ikke så klart.
The picture for job autonomy is not as clear.
De få resultater angiver, at jobautonomi også er i stigning i Europa.
The few results suggest that job autonomy is also on the increase in Europe.
Derfor ville det være muligt, at en stigning i tidspresset kompenseres ved en større beslutningsfrihed for arbejderne.
Therefore it would be possible that increasing time constraints are compensated by more decision latitude for workers.
Hvis et sådant resultat kunne påvises, ville det betyde, at jobs er ved at blive mere aktive i Europa.
If such a result could be detected, it
Det generelle billede er imidlertid snarere, at arbejdssituationer med store belastninger er i stigning.
There is a visible increase in time constraints in the whole of Europe. This increase is clearly
DE EUROPÆISKE ARBEJDSMILJØUNDERSØGELSER
EUROPEAN SURVEYS ON WORKING CONDITIONS
Efterhånden som den sociale integration vinder frem og antallet af arbejdsmiljøinitiativer stiger på EU-plan, er det nødvendigt med mere omfattende og homogene data om arbejdsmiljøet i EU.
As social integration moves forward, and as the number of initiatives dealing with the work environment at Community level increase, more comprehensive and homogeneous data on the working conditions in the Community is required.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene har udført to undersøgelser af arbejdsmiljøet i Europa (1991 og 1996).
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions has carried out two surveys (1991, 1996) on the working environment in Europe.
KILDER
Second
Denne pjece er udarbejdet af Steven Dhondt, NIA-TNO B.V.
This leaflet has been produced by Steven Dhondt, NIA-TNO B.V.
YDERLIGERE OPLYSNINGER
FOR FURTHER INFORMATION
Der udgives i slutningen af 1997 nogle nye publikationer, der bygger på den information, som er blevet indsamlet under den anden europæiske arbejdsmiljøundersøgelse. De får følgende titler (kun engelsk):
New publications emanating from the information collected through the Second European Survey are to be published by the end of 1997.
Arbejdsmiljøet i Den Europæiske Union (1996) (Resumé).
Second European Survey on Working Conditions (1996) (Summary report). Cat. No. SX-05-97-414-EN-C
■ En diskette i SPSS-format med rådata kan på visse betingelser fås ved skriftlig henvendelse til Instituttet.
■ A disk with the SPSS data in raw format is available ('rom the Foundation, subject to certain conditions, by special request.
Første Europæiske Arbejdsmiljøundersøgelse (1991-1992). (Resume).
First European Survey on the Work Environment (1991-1992).
Gengivelse er tilladt, dog ikke til kommercielle formål, såfremt kilden er angivet og der indsendes et eksemplar til Instituttet.
Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged and a copy is sent to the Foundation.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irland. TIf.: +353 1 2043 100 Telefax: +353 1 2826 456/2824 209 E-mail: postmaster@eurofound.ie EF/97/43/DA
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland. Tel: +353 1 2043 100 Fax: +353 I 2826 456/2824 209 E-mail: postmaster@eurofound.ie EF/97/43/EN
SELVSTÆNDIGE I DEN EUROPÆISKE UNION
THE WORKING CONDITIONS OF THE SELF-EMPLOYED IN THE EUROPEAN UNION
Dette resumé er baseret på en analyse af resultaterne af den anden europæiske arbejdsmiljøundersøgelse, som Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve­ og Arbejdsvilkårene udførte i 1996 (se side 7).
This summary is based on an analysis of the findings of the Second European Survey on Working Conditions conducted in 1996 by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (see page 7).
Denne analyse var baseret på et befolkningsudsnit på 2688 selvstændige.
This analysis was based on a sub-population of 2688 selfemployed workers.
• Selvstændige udgør 18% af det samlede antal beskæftigede i EU­landene.
• Self-employment accounts for 18% of total employment in the European Union.
De selvstændige er hovedsageligt mænd (66% mænd, 34% kvinder) og har en højere gennemsnitsalder end lønmodtagerne.
The selfemployed population is predominantly male (66% men, 34% women) and has a higher average age than the population in paid employment.
• To tredjedele af de selvstændige findes i servicesektoren (34%) og i handels­, hotel­ og restaurationsfagene (30%).
• Two-thirds of the selfemployed are concentrated in the service sector (34%) and in the sectors of commerce, hotels and restaurants (30%).
Servicesektoren er ved at blive mere fremherskende (på bekostning af den primære og sekundære sektor), da den for de selvstændiges vedkommende, der har arbejdet i mindre end et år, tegner sig for over 75% af arbejdspladserne (44% i servicefagene og 32% i handels­, hotel­ og restaurationsfagene).
The service sector is becoming even more predominant (to the detriment of the primary and secondary sectors) since it accounts, in the case of selfemployed jobs held for less than one year, for over 75% of jobs (44% in services and 32% in commerce and hotel and restaurant work).
• De selvstændige, der er mest udsatte for fysiske risici under arbejdet, er folk i den primære sektor efterfulgt af håndværkere (især i bygge­ og anlægsindustrien).
• The selfemployed workers most exposed to physical risks during their work are primary sector workers followed by craft (and in particular construction) workers.
• Over halvdelen af alle selvstændige er udsat for et betydeligt pres som følge af arbejdstempoet og -hastigheden.
• Over half of all selfemployed workers face substantial pressures due to the pace and speed of work.
Det pres, som selvstændige i den primære sektor og i hotel­ og restaurationsfagene er udsat for, skyldes den hastighed, hvormed arbejdet skal udføres (arbejde i højt tempo); de er også mest udsat for lang arbejdstid og skifteholdsarbejde.
The pressures experienced by primary-sector and hotel and restaurant workers are due to the speed at which work has to be performed (high-speed work); they are also most exposed to very long working hours and shift work.
Håndværkere og selvstændige i servicesektoren er udsat for pres som følge af produktionsprocessens tilrettelæggelse (meget stramme tidsfrister).
Craft workers and selfemployed workers in the service sector are exposed to pressures arising from the organisation of production (very tight deadlines to be met).
• Fysiske helbredsproblemer berører selvstændige i især den primære og sekundære sektor.
• Physical health problems affect selfemployed workers in the primary and secondary sectors in particular.
Selvstændige i servicesektoren er imidlertid mere udsat for helbredsproblemer af psykisk art. Selvstændige i hotel­ og restaurationsbranchen er mere udsat for stress end andre personalegrupper.
Selfemployed workers in the service sector are more exposed, however, to health problems of a psychological kind. Hotel and restaurant workers are more exposed to stress than other workers.
I den primære sektor er der en betydelig eksponering for både fysiske og psykiske helbredsproblemer.
In the primary sector, there is substantial exposure to both physical and psychological health problems.
• Selvstændige i den sekundære sektor og i servicefagene har størst jobtilfredshed: 84% af de selvstændige i den sekundære sektor og 88% af selvstændige i servicefagene mener, at de lærer nye ting under arbejdet mod 71% af de handlende, 67% af landbrugerne og kun 54% af de selvstændige i hotel­ og restaurationsbranchen.
• Selfemployed workers in the secondary and service sectors have the most job satisfaction: 84% of craft workers and 88% of service sector workers consider that they are learning new things from their work in comparison with 71% of traders, 67% of agricultural workers and only 54% of hotel and restaurant workers.
• Der kan udarbejdes en ny klassifikation af selvstændige på grundlag af arbejdsvilkårenes kvalitet og interessen for det udførte arbejde.
• A new typology of selfemployed workers can be constructed from the quality of working conditions and interest in the work performed.
Selvstændige i servicesektoren ligger øverst på denne evalueringsskala, og selvstændige i hotel­ og restaurationsfagene og især selvstændige i den primære sektor befinder sig nederst.
Selfemployed workers working in the service sector are at the top of this evaluation scale and hotel and restaurant workers and in particular selfemployed workers in the primary sector are at the bottom.
servicesektoren (+2% i hotel­ og restaurationsbranchen; +8% i de andre servicefag) på bekostning af den primære og sekundære sektor.
is on the increase in the service sector (+2% in hotels and restaurants; +8% in the other services) to the detriment of the primary and secondary sectors. (Figures 1 and 2)
Færre end en ud af fem erhvervsaktive er nu selvstændige i Europa (18%).
Less than one worker out of five is now selfemployed in Europe (18%).
Generelt er andelen af selvstændige for nedadgående, da tallet kun er på 10% for de personer, der har arbejdet i mindre end et år. Selvstændig beskæftigelse er i stigning i
Overall, the proportion for which self-employment accounts is on the decline, since the figure is only 10% for jobs held for less than one year.
Arbejdet i mindre end et år
Self-employment employed for less than 1 year
Fordeling efter land håndværkere er højere end gennemsnittet i Tyskland og Storbritannien (se figur 3).
■ Distribution by country higher than the average in Germany and the United Kingdom. (Figure 3)
Antallet af selvstændige ligger langt over det europæiske gennemsnit i tre sydeuropæiske lande: 46% af de erhvervsaktive er selvstændige i Grækenland, 33% i Italien og 31% i Portugal.
Self-employment is well above the European average in three countries of southern Europe: 46% of workers are selfemployed in Greece, 33% in Italy and 31% in Portugal.
Andelen af selvstændige er lavest i Sverige (8%), Danmark (8%) og Nederlandene (10%).
The proportion of self-employment is lowest in Sweden (8%), Denmark (8%) and the Netherlands (10%).
I i Servicefagene (34,5%)
□ services (34,5%)
De selvstændiges karakteristika selvstændige under 25 år og kun 29% af selvstændige i alderen 55 eller mere).
42% of the under-25s and only 29% of selfemployed workers aged 55 or over).
Kvinderne udgør kun en tredjedel af alle selvstændige.
Women account for only one-third of selfemployed workers.
Den største mandlige gruppe findes i den sekundære sektor, der bl.a. omfatter håndværkere i bygge­ og anlægsfagene og specialarbejdere i fremstillingsindustrien.
The most predominant male group is the secondary sector which includes craft workers in construction trades and manufacturing industry.
Personerne under 35 år tegner sig kun for 30% af alle selvstændige.
The under-35s account for only 30% of all selfemployed workers.
Personer under 25 år (5% af alle) arbejder hovedsageligt inden for handel og i hotel­ og restaurationsbranchen (10%).
The under-25s (5% of the total) work largely in the sectors of commerce and hotels and restaurants (10%).
Ældre selvstændige (55 år eller ældre) er meget klart overrepræsenteret i landbrugsgruppen (27% mod gennemsnitligt 17%) (se tabel 1).
Older selfemployed workers (55 or more) are very clearly over-represented in the agricultural group (27% in comparison with an average of 17%). (Table 1)
Mens uddannelsens varighed er den samme proportionelt set, er der store forskelle mellem de forskellige sektorer.
Female selfemployed workers are increasing in number since they account for 39% of selfemployed workers who have been in their jobs for less than one year (this increase is taking place in all the sectors apart from the secondary sector).
Folk i servicesektoren har fået de længstvarende uddannelser, og folk i den primære sektor befinder sig i den anden ende af skalaen.
It is logical, therefore, that the proportion of women increases as age decreases (women accounting for
Antallet af selvstændigt beskæftigede kvinder er steget, da de nu tegner sig for 39% af de selvstændige, der har haft det samme arbejde i mindre end et år (denne stigning forekommer i alle sektorer bortset fra den sekundære).
While the overall proportions are similar in terms of length of education, there are major differences between the different sectors.
Det er derfor logisk, at andelen af kvinder stiger med faldende alder (kvinder udgør 42% af
Workers in the service sector have attended education for the longest periods; workers in the primary sector are at the other end of the scale.
ALDER VED UDDANNELSENS AFSLUTNING
AGE AT THE END OF EDUCATION
Håndværkere og andre selvstændige i den sekundære sektor eksponeres også mere end gennemsnittet for fysiske gener, især specialarbejdere i bygge­ og anlægsindustrien (heraf har 80% trættende arbejdsstillinger).
Craft and other selfemployed workers in the secondary sector are also more exposed than average to factors of physical discomfort, particularly workers in the construction sector (80% of whom suffer awkward postures).
Selvstændige i servicesektoren eksponeres mindst, mens de selvstændige i hotel­ og restaurationsfagene eksponeres mest for fysiske gener (se tabel 2).
Selfemployed workers in the service sector are least exposed, while hotel and restaurant workers are more exposed to these factors of physical discomfort. (Table 2)
I almindelighed eksponeres selvstændige i landbruget og i det hele taget i den primære sektor mest for fysiske gener under udførelsen af deres arbejde (gentagelser, håndtering af farlige produkter osv.) eller i deres arbejdsmiljø (meget høje eller meget lave temperaturer, støj osv.).
In general, agricultural and other selfemployed workers in the primary sector are most exposed to physical discomforts arising from the performance of their work (repetition, handling of hazardous products, etc.) or the working environment (very high or very low temperatures, noise, etc.).
(udsættelse for fysiske gener i mindst en fjerdedel af tiden (%)
(factor of discomfort experienced for at least one-quarter of time (%)
■ Arbejdstempo og -hastighed arbejdsopgaverne, udføres hovedsageligt af landbrugere og selvstændige i hotel­ og restaurationsbranchen.
■ Speed and pace of work organisation, is experienced largely by agricultural workers and hotel and restaurant workers.
Meget stramme tidsfrister, der især er knyttet til fristerne for aflevering af arbejdet og den planlagte organisering af arbejdet, forekommer oftest i den sekundære sektor og i servicesektoren (se tabel 3).
Very tight deadlines which are linked more with deadlines for delivering work and the planned organisation of work are more the lot of selfemployed workers in the secondary and service sectors. (Table 3)
Størstedelen af de selvstændige arbejder i et højt tempo. I 52% af tilfældene skyldes det behovet for at overholde meget stramme tidsfrister, og i 52,5% af tilfældene skyldes det, at arbejdet skal udføres i et højt tempo.
The majority of selfemployed workers have high work paces: in 52% of cases because of the need to meet very tight deadlines and in 52.5% of cases because work has to be performed at high speed.
Disse to former for pres afspejler forskellige arbejdssituationer og påvirker de selvstændige på forskellige måder afhængig af den sektor, de arbejder i.
These two types of pressures reflect different working situations and affect selfemployed workers in different ways depending on the sector in which they are employed.
Arbejde i højt tempo, der især skyldes organiseringen af
High speed work, connected more with task
Arbejdspres som følge af behovet for at overholde meget stramme tidsfrister forbindes med selvstændig beskæftigelse.
Pressures experienced because of the need to meet very tight deadlines are linked to the status of selfemployed workers.
Arbejdsgivere er mere
Employers1 are more
Status og arbejde under pres udsat for denne type pres end dem, der arbejder alene, navnlig hvis de beskæftiger mange mennesker1.
78 exposed to this type of pressure than those working alone, especially when they employ a large number of people.
Antal mennesker, der ledes
1 to 5 none number of people managed
Mener man ikke, at man har tid nok til at gøre sit arbejde færdigt, er det synonymt med, at man oplever et tidspres.
Considering that you do not have enough time to finish your work is synonomous with experiencing time pressures.
Denne følelse af tidsmangel er mest fremherskende blandt landbrugere og er især frustrerende, da de også udgør den gruppe, der skal arbejde i højt tempo.
This feeling of lack of time is most prevalent among agricultural workers and is particularly frustrating as they are also most exposed to work at high speed.
Arbejde i højt tempo (i mindst en fjerdedel af tiden)
52.5 high speed work (for at least one-quarter of time)
Selvstændige arbejder gennemsnitligt 47 timer om ugen.
Selfemployed workers work an average of 47 hours per week.
Landbrugere og andre selvstændige i den primære sektor, som arbejder over 60 timer om ugen, udgør størstedelen af denne gruppe.
Agricultural and other primary-sector workers working over 60 hours per week account for the majority of this group.
Selvstændige i hotel­ og restaurationsbranchen har også gerne en meget lang arbejdstid.
Hotel and restaurant workers also tend to work very long hours.
Ugentlig arbejdstid
45-59 weekly working hours
Den tydeligste kurve omkring gennemsnittet (den skarpeste kurvetop) viser de selvstændige i den sekundære sektor.
The curve that is most pronounced around the average (the most clear-cut peak) is that of selfemployed workers in the secondary sector.
Denne gruppe arbejder gennemsnitligt 46 timer om ugen.
This group works an average of 46 hours per week.
* Natarbejde og weekendarbejde
* Night work, weekend work
I servicesektoren er der en kurvetop omkring gennemsnittet, men den er mindre skarp på grund af spredningen af timer i denne gruppe, der også har de højeste tal for meget kort arbejdstid (mindre end 30 timer om ugen) (se figur 5).
In the service sector, although there is a peak around the average, it is less pronounced because of the spread of hours in this group which also has the highest figures for very short working hours (less than 30 hours per week). (Figure 5)
28% af de selvstændige arbejder mindst en nat om ugen.
28% of selfemployed workers work at least one night per month.
Selvstændige i hotel­ og
Workers in the hotel and
1Det antages, at selvstændige, som siger, at de er ledere l'or mindst en person (sp. 9 i spørgeskemaet) også nødvendigvis beskæftiger dem.
1It is assumed that selfemployed workers who say they manage at least one person (Q9 of the survey questionnaire) necessarily employ them.
Dette skøn er utvivlsomt ikke udtømmende.
This estimate is undoubtedly nol exhaustive.
Det belyser dog forbindelsen mellem mellem det hierarkiske ansvarsniveau og arbejdspresset.
It does, however, highlight the link between level of hicrarehieal responsibility and work under the pressure of time.
restaurationsfagene er meget atypiske i dette tilfælde, da næsten to ud af tre skal arbejde om natten.
restaurant sector are very atypical in this case, since almost two out of three have to work at night.
Sammen med landbrugerne er de også mest udsat for søndagsarbejde (se tabel 4).
Together with agricultural workers, they are also the most affected by Sunday work. (Table 4)
Lørdagsarbejde er slet ikke atypisk for de selvstændige, hvoraf 83% arbejder mindst en lørdag om måneden (dette gælder for næsten alle selvstændige i hotel­ og restaurationsbranchen).
Working on Saturday is not at all atypical for the selfemployed population, an average of 83% of whom work at least one Saturday per month (this being the case for almost all hotel and restaurant workers).
Mens selvstændige i den sekundære sektor berøres mindre af psykiske problemer end andre arbejdstagere, er der en kombination af begge typer helbredsproblemer for selvstændige i den primære sektor.
While selfemployed workers in the secondary sector are less affected by psychological problems than other workers, workers in the primary sector combine both types of health problem.
Selvstændige i hotel­ og restaurationsfagene lider mest af stress (48%) efterfulgt af selvstændige i servicefagene og landbruget.
Hotel and restaurant workers suffer the highest levels of stress (48%) followed by selfemployed workers in the services and agricultural workers.
Handlende er sammenlagt mindst udsat for helbredsproblemer, både fysiske og psykiske.
Traders are overall least exposed to health problems, whether physical or psychological.