natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De fleste eksempler (11) viser de forventede og faktiske tal for tabte arbejdspladser i modsætning til otte virksomheder med stabil beskæftigelse og kun en, hvor der skete en lille udvidelse af personalet.
The majority of cases (11) show projected and actual job losses as opposed to 8 stable and only one small job increase.
Tallene repræsenterer små procentdele af arbejdsstyrken bortset fra UK3, IT2 og IT3.
The figures do represent small percentages of the workforce with the notable exceptions of UK3, IT2, IT3.
Alle disse tre virksomheder lå i den nederste ende af det markedsspekter, vi tidligere har nævnt.
All of these three were at the decline end of the market spectrum alluded to earlier.
Indvirkning på arbejdet
Impact on Job Features
I forskningen forsøgte man også at illustrere de ændringer, der sker i arbejdet og dets omgivelser.
The research also sought to show the changes brought about in the job and its surrounding features.
Der blev således stillet spørgsmål om nye kvalifikationsniveauer, arbejdstempo, arbejdsbelastning, tryghed i ansættelsen og arbejdsmiljøet generelt.
Hence questions were asked about new skill levels, the pace of work, its stress, security and general environment
Tabel 22 viser de ændringer, der er sket i hvert enkelt tilfælde.
Table 22 indicates what changes if any had occurred in each of the cases.
Den almindeligt accepterede opfattelse, at teknologiske fremskridt automatisk ledsages af dekvalificering, bekræftes ikke af materialet.
The commonly accepted notions of technological advance being automatic- ically accompanied by deskilling do not get borne out by the evidence.
Der var tale om en række processer, bl.a. omskoling, dekvalificering, og som et vigtigt punkt, en omfordeling af medarbejdernes kvalifikationer ved ny teknologi.
There were a number of processes at work, including reskilling, deskilling and importantly a redistribution of skills around the new technology.
Nogle af disse ligefremme udtalelser skal dog tages med et vist forbehold.
The majority of the cases stated an enhancement of skills had taken place as
Tabel 21: forventet beskæftigelseseffekt af ny teknologi udvidelse af arbejdsstyrken bortfald af arbejdspladser stabilitet
Table 21: Expected Impact on Employment from Nt
* forventet antal afskedigelser blandt medarbejdere i produktionen
* Estimated displacement of direct and indirect workforce
Tabel 22: ny teknologis indvirkning på områder med tilknytning til arbejdsfunktionerne niveau/kendetegn stigning uændret fald intet oplyst
Table 22: New Technology Impact on Job Feature
(D uddannelsesniveau/ IR2 kvalifitlonskrav ITI TY2 UKI
Skill levels Knowledge Required
TYl ITI TY2 IT3 tryghed i ansættelsen
Job Security
50 - kraft heraf blev vedligeholdelsespersonalet skåret kraftigt ned; det samme gjaldt for deres arbejdsopgaver, eftersom rutinemæssige maskinstop nu ville blive klaret af operatørerne.
The Italy 3 case is typical of the wider printing industry in that it shows an up-grading of certain editorial workers whilst at the same time deskilling the craft printers in the production area.
Casene viser også, at selv om kvalifikationsniveauet måske bliver lavere eller i mange tilfælde forbliver på samme niveau, krævedes der visse yderligere kvalifikationer for at kunne betjene den ny teknik.
In the tobacco industry example, operators were taking on team functions which included maintenance and increased their all-round abilities. However this severely reduced the maintenance numbers and the scope of the tasks that they would be called upon to per form as the routine breakdowns would now be handled by operators.
Igen stilles der spørgsmål ved den enkle tese vedr. dekvalificering, og det understreges, hvor komplekse virkninger ændringerne havde for medarbejderne.
The cases also show that whilst skill levels may decrease or remain the same in many instances certain extra knowledge was required in operation of the new technology; this again compromises the straightforward thesis on deskilling and emphasises the complex effects that the innovations had on the workforce.
Eksemplerne vedr. CNC-anlæg er dem, der bedst illustrerer orafordelingsaspektet.
The examples that best point up the 'redistributive' aspect were those referring to Computer Numerical Controlled machinery.
Her berørte ændringerne operatører, som tidligere havde kunnet klargøre deres egne maskiner, og således havde mulighed for at blive maskinpassere.
Here the changes involved operators who previously were able to set up his/her machine, potentially becoming machine minders.
CNC-anlæggene gjorde det muligt at udarbejde og redigere programmer ved maskinen, og det var således ikke nødvendigt at forlade værkstedet for at udføre disse funktioner.
CNC machines have the facility to write and edit programmes at the machine. This does not need to be done away from the shop floor.
Såfremt programmeringen skete i produktionsafdelingen, ville operatøren kun have få opgaver, der forudsatte en uddannelse, eller kunne kun i ringe udstrækning udnytte sin viden.
The operator would have little skill or knowledge utilisation if the programming was done away from the machine in production engineering.
Når programmet er lavet er det endvidere nødvendigt at "køre det ind", således at fejl fjernes, og produktionen holdes på samme niveau.
Furthermore, once the programme is produced it needs 'proving' in order that production errors are ironed out and output sustained.
I de fire cases, hvor der tydeligt var tale om programmeringsfunktioner, kan vi se, hvor udbredt CNC-anlæg er:
In the four clear cases where programming functions were evidently at issue we see this spread of CNC operation:
I forbindelse med en given teknologi kan vi således Iagttage fire forskellige løsninger, som hver benytter sig af forskellige kontrolmetoder.
Thus for a given type of technology we see four different solutions each utilising differing methods of control.
I FRG2-casen kan operatøren lejlighedsvis indkøre/optimere båndet og programmet:
In the FRG2 case the operator can prove/optimise the tape and programme occasionally:
"Programmering på værkstedet betragtes kun som rentabelt i forbindelse med prøvekørsler og enkelte arbejdsopgaver." (side 53)
"Workshop programming is only seen as being economic for test and one-off jobs." (p.53)
Hvor der derimod er brug for fleksibilitet l forbindelse med små serieproduktioner og afbrudte produktionsforløb som i FRG4-casen, investerer virksomheden store beløb i uddannelse for at sikre
Whereas when flexibility of response to small batch and broken pro duction runs is needed as in the FRG4 case, then the company invests heavily in appropriate training to ensure ;
"en større fleksibilitet .... evnen til at kunne udarbejde og optimere programmer .... således at planlægningsafdelingen aflastes." (side 79)
so that the burden is removed from the production set-up section."(p. 79)
I den britiske case, og til en vis grad også i den danske, næredes der bekymring med hensyn til beskæftigelsessituationen og udvanding af den enkle arbejdsfunktion, som gav anledning til diskussioner fagforeningerne Iraellem omkring programmeringsfunktionen.
In the British case, and to some extent the Danish one too, fears about employment and job dilution lead to interunion arguments about the pro gramming function.
Den omstændighed at de britiske erhvervsledere var stærkt interesserede i "overlevelsesplanen" og produktivitetsforbedringer opnået ved hjælp af fleksible arbejdsmetoder gjorde, at de accepterede, at operatørerne var med til programmeringen, selv om der ikke forelå nogen formel aftale om dette.
The British managements concern over the 'survival plan' and productivity improvements gained from flexible working led them to accept the operator involvement in programming, although this was not for mally agreed.
I D3 var det ledelsens politik
In D3 management's policy was:
De forskellige måder at gribe CNC-anlæggene an på og den heraf følgende brug af medarbejdernes færdigheder skyldes, at ledelsen står i et dilemma, nemlig at de på samme tid ønsker fleksibilitet og stærkt specialiserede maskiner, der forudsætter en særlig uddannelse.
This variation in approach to CNC operation and the concommitant use of worker skills arises out of a managerial dilemma, which, at one and the same time demands flexibility and highly specialised machinery that needs specific skills ,
Fra fagforeningernes side bliver dette behov ofte betragtet med mistro i henseende til udvanding af jobfunktionerne og nedgang i antallet af medlemmer på langt sigt.
Often this need is expressed within a context of union suspicion about job dilution and long term membership decline; where this exists as in D3 and UK2, the result is deadlock.
I den tyske case bliver det lettere at indføre denne fleksibilitet, idet man ikke umiddelbart påtaler eventuelle jobtab og konflikter fagforeningerne imellem.
In the German case the lack of immediate challenge on job loss and of inter- union conflict makes the application of flexibility easier.
Andre virkninger for arbejdsfunktionerne
Other Job Effects
Generelt synes den ny teknologi ikke at have nogen negativ virkning for arbejdsindholdet og arbejdsvilkårene.
In broad terms new technology appears not to have a deleterious effect on job content and conditions.
Imidlertid gav mange af svarpersonerne udtryk for, at fremtidsudsigterne for at beholde sit arbejde på langt sigt
However the longer term prospects for job security were seen as distinctly worsened by many respondents in the cases.
Imidlertid
However:
"henviste nogle af de Interviewede til, at det var muligt, hvis tendensen fortsatte ... at der ville blive et mindretal af højtlønnede priviligerede medarbejdere med interessant arbejde bakket op af ny teknologi, mens flertallet var arbejdsløse og ikke kunne få arbejde.
"A number of respondents referred to the possibility that if the trend were to continue ... there would be a minority of highly paid privileged people with interesting jobs aided by new technology and the majority unemployed and unable to get employment.
Man mente, at dette socialt set var en høj pris at betale." (IR side 104)
This seemed to be a very heavy social cost to pay." (IR p. 104)
Denne opsplitning af arbejdsstyrken mellem dem, der er beskæftiget ved ny teknologi i modsætning til dem, der arbejder med almindelig teknik, var meget udtalt inden for en række områder.
This segmentation of the workforce between those involved with new technology as opposed to those on conventional technology came out very strongly in a number of areas.
Casene viser, at der er forskel på, hvor tilfreds man er med sit arbejde.
For many the control of work was increased at the expense of others who would have repetitive jobs 'downstream'.
De indeholder endvidere materiale til støtte for disse påstande.
The cases do show a variation in regard to job satisfaction, and some evidence to support these contentions.
Større Uændret Mindre
Increased Same Decrease
Intet oplyst (2)
No Information (2)
Disse tal viser nemlig et tydeligt mønster, hvor der er tale om større arbejdstilfredshed, engagement og tryghed i forbindelse med dem, der arbejder med ny teknologi, mens det modsatte gælder for dem, der arbejder med traditionelle anlæg eller varetager arbejdsfunktioner 1 tilknytning til den ny teknik, som i forbindelse med UK3:
For within these figures was a clear pattern of increasing job satisfaction morale and security for those on new technology, whilst at the same time a decrease of satisfaction, morale and security for these on conven tional equipment or on jobs ancillary to the innovation, as in the case of UK3:
"De der blev tilbage var ikke længere så engagerede og motiverede, idet de følte sig mindre trygge og fik en lavere status/løn." (side 69)
"There had been some loss of morale to those who stayed behind, who saw their jobs as being less secure and having lower status/pay." (p.69)
Dette er måske forståeligt i den forstand, at investeringer, uddannelse og
This might be understandable in the sense that investment, training and resources were devoted to the innovation, with little regard paid to impact on the perceptions of those not directly involved in NT.
I betragtning af hvilken indvirkning ny teknologi får for arbejdets tilrettelæggelse, medarbejdernes færdigheder, stillingsmæssige indplacering og arbejdsindhold, som case-studierne illustrerer, er det måske ikke overraskende, at personalet som helhed, og navnlig fagforeningerne, kanaliserer deres frygt over i krav om kontrolmuligheder via kollektive overenskomstforhandlinger. Som det udtrykkes i den italienske rapport (IT5):
Given the impact on work organisation, skill, job level and content that the case studies show, it may not be surprising that the anxieties of the workforces as a whole and the unions in particular get channelled into demands for controls via collective bargaining.
"Resultatet bliver, at medarbejderne i overvejende grad beskæftiger sig med, hvilken virkning fornyelsen får for beskæftigelsen, den faglige kunnen og arbejdsmiljøet.
"What emerges is the worker's overriding preoccupation with the effects of innovation for employment levels, vocational skills and working environment. The union's contribution to the processes of technological innovation is thus
Man mener derfor, at det er nødvendigt, at fagforeningen medvirker i den teknologiske ændringsproces, men de områder, der har tilknytning til konsekvenserne af fornyelsen, anses for vigtigere end faktisk medindflydelse i planlægnings- og projektfasen." (side 46)
46 considered necessary, but the areas related to the effects of the innovation and its impacts are considered more important than actual participation in the planning and project phases of change." (p. 46)
Sammendrag en række vigtige aspekter af
This section has highlighted a number of important aspects in the pro cess of involvement in change.
I dette kapitel har vi belyst deltagelsesprocessen ved ændringer.
(i) It has shown how there can be differing rationales for change given, with emphasis not always on the strict market return factor, (ii) There are in many cases new institutional forums for handling and monitoring change.
(i) Det er blevet illustreret, hvorledes der kan være forskellige begrundelser for at Indføre ændringer, hvor man ikke altid lægger mest vægt på rentabiliteten (ii) Der findes i mange tilfælde nye Institutioner til at håndtere og kontrollere ændringer (iii) Eftersom forskningen tog udgangspunkt i virksomheder, hvor man havde en eller anden form for medindflydelse i forbindelse med ny teknologi, var der tale om en eller anden form for deltagelse fra arbejdsstyrkens side i alle virksomhederne.
(iii) Because the research was based on companies with some form of participation around new technology there was an element of involvement by the workforce in all the companies.
Denne deltagelses omfang var imidlertid l nogle tilfælde meget minimal, Idet nogle var begrænset til, at medarbejderne passivt modtog informationer (iv) Der er med hensyn til deltagelse et tydeligt spring fra den tidlige planlægningsfase til implementering og kontrol.
However the breadth of that involve ment was in some cases very slight, some being passive information recipients.
Personalets frygt og bekymringer i denne sammenhæng resulterer i krav om væsentlige kontrolmuligheder (vil) Den ny teknologi havde forskellige virkninger; nogle fik udvidet deres kvalifikationer og ansvarsområde, hvilket var det positive resultat af at Indføre det nye udstyr (vili) For andre der arbejdede med den ny teknologi eller arbejdsfunktioner i tilknytning hertil var arbejdsbelastningen større og der var mere støj (ix) Opdelingen mellem dem, der arbejdede med ny teknologi, og dem der blev ladt tilbage, blev en kilde til konflikter. Det samme gjaldt for problemer afdelinger imellem i forbindelse med betjeningen af nogle af de nye maskiner (x) Arbejdsmiljøet blev som helhed bedre.
The fears and anxiety of the workforce in response to this leads to demands for substantive controls. (vii) The impact of new technology was mixed, for some an increase in skills and responsibilities was the positive result of the new equipment, (viii) For others on the new technology or associated tasks there was experienced a higher level of stress and an increase in noise, (ix) The division between those on new technology and those left became a source of friction, as did sectional problems raised in the operation of some innovations. (x) The working environment on the whole improved.
MODSTRIDENDE FORMER FOR MEDINDFLYDELSE
CONTRASTING STYLES OF PARTICIPATION
De forskellige former for medindflydelse i virksomhederne er blevet vurderet ud fra i hvor høj grad, der var tale om informering, konsultation eller forhandlinger. Dette har imidlertid været en beskrivelse.
The forms of participation existing in the companies have been assessed in terms of the degree of information, consultation or negotiation they in cluded.
Analysen af casene skal være mere detaljeret, for at man kan se de individuelle former for medindflydelses betydning i henseende til indhold og resultater.
The analysis of the cases needs more detail to see what the distinctive sets of practices of participation mean in content and outcome.
De analytiske sondringer, der kan foretages, drejer sig delvis om, hvorvidt medindflydelsen afviger fra normalt accepterede fremgangsmåder til at håndtere ændringer i virksomhederne, f.eks. om ændringen behandles i de eksisterende institutioner, om der er brug for nye grupper, eller om den kan betragtes som et strategisk eksempel, der forudsætter en ny metode.
The analytic distinctions that can be drawn relate in part to how far participation diverges from normally accepted methods of handling change within organisations. Whether, for instance, the change goes through existing institutions, if it requires new forums or if it can be seen as a strategic case that calls for a new approach to handling change in the organisation.
Af de sondringer, der drages her, i forbindelse med de metoder, der anvendes til at håndtere ændringer, følger alle dette mønster.
The distinctions offered here between practices for handling change follow this pattern.
Eksempler hvor kollektive overenskomstforhandlinger er den vigtigste metode i forbindelse med ændringer.
Cases where collective bargaining is the most important form for handling the changes.
I alle eksemplerne spillede kollektive forhandlinger en vis rolle, Idet de to andre metoder byggede på denne fremgangsmåde i stedet for alternative metoder.
In all of the cases it played some part, with the other two styles building on this basis rather than offering completely alternative routes.
Selv om der var bestemte nydannelser og nye grupper i den italienske undersøgelse bemærkede man her
As the Italian study noted, whilst there were definite additions and new groupings formed,
"at den form for deltagelse, som begge parter benyttede i forbindelse med teknologiske fornyelser 1 de undersøgte cases havde tyngdepunktet i forhandlinger", (side 144)
"The kind of participation initiated by both parties on the occasion of technological innovation in the cases examined has had its centre of gravity situated in negotiating activities." (p. 144)
Den anden fremgangsmåde var de tilfælde, hvor man nedsatte nye samrådsudvalg til at behandle spørgsmålet. Disse udvalg tog i de fleste tilfælde udgangspunkt i en bredere repræsentation og drøftelse, idet nogle af dem dog gav mulighed for at deltage i beslutningsprocessen.
The second set of practices were those where new consultative committees were formed to handle change, mostly based on wider representation and dis cussion, but some did include involvement in policy making.
Disse gruppers udbredelse og deres evne til at påvirke resultater vil blive behandlet.
The range of such groups and their ability to affect outcomes will be looked at.
Betegnelsen "strategisk" er dog ikke defineret ved en enkelt faktor, da den bygger på en vurdering baseret på det enkelte lands arbejdsmarkedssystem.
However the designation 'strategic' is not defined by any single factor, as it, rests on an evaluation that is set within the con­ text of the national industrial relations framework.
Dette er således kommet til udtryk i valget af "strategiske" eksempler og er baseret på forskernes vurdering af, hvor vigtige casene er i den nationale sammenhæng.
Therefore the choice of 'strategic' cases here reflects this, and is based on the assessment of the researchers regarding the importance of the cases in their national setting.
Denne tabel er et forsøg på at Inddele casene efter denne klassificering
The table below attempts to divide the cases into this classification:
Tabel 23 procedure/ indflydelsesform case-studier
Table 23
TY4 TY5 kollektive overenskomstforhandlinnger nuværende procedurer
Collective Bargaining, existing methods
IT2 fælles besigtigelse UK1 arbejdsgrup.
New Consultative Forms, Committees
TY3 lokaludvalg
D4 Joint Tech.Comm.
UK4 fælles kontaktudvalg TYl husaft. om ETB-anlæg
Policy Discussions UK4 Joint Liaison Committee FRGl Company CTS Agreement {ΓΛ
Selv om de Ikke går ud over hvad der er praksis i andre lande, er det for nogle af disse strategiske eksemplers vedkommende sådan, at de på lands- og virksomhedsplan udvider valgmulighederne.
In some of these strategic cases .whilst they do not go beyond normal practices found in other countries, they do in their national and company context expand the range of options. Hence the Joint Policy discussions and
Således svarer de fælles drøftelser vedr. virksomhedens politik og teknologiaftalen i Italien og teknologiudvalgene i Irland til beskrivelsen med at udbygge samarbejdsrelationerne og drøftelserne, uanset om man sammenligner dette på tværs af landegrænserne.
Technology Contract in Italy and the Technology Committee in Ireland do fit this description of taking -employee/employer relations and discussions further, irrespective of comparison across national boundaries.
Der skal nu stilles nogle spørgsmål vedr. hver fremgangsmåde.
Questions about each set of practices now need to be put.
Hver metode vil blive betragtet med udgangspunkt i tre hovedområder: niveau og parter.
Each style will be looked at in three main areas:
Tabel 24 viser, hvorledes alle disse metoder kan fungere på meget forskellige niveauer i virksomhederne
- Level of operation and parties involved. Table 24 shows how each of these practices can operate at very different levels with the companies.
Fremgangsmåde, d.v.s. hvorvidt der er tale om formelle/informelle metoder
- The approach taken, i.e. degree of formality/informality
Hovedmålsætninger og de vigtigste resultater af ordningerne såvel reelt som rent proceduremæssigt
- The main aims and outcomes of the arrangements in both substantive and procedural terms.
Kollektive forhandlinger
Collective Bargaining
Nye udvalg
New Committees
Virksomhed/selskab
Enterprise/Company
(1) Kollektive forhandlinger
(i) Collective Bargaining
Der er tale om (D3) indførelse af en CNC-stansemaskine 1 Danmark, (IRl) fra den grafiske branche i Irland, (ITI) den italienske galvanlserlngsfabrlk, (UK2) den britiske flyfabrik og (FRG2) den tyske maskinfabrik. Alle virksomhederne (bortset fra IT4, som er inden for telekommunikation), hvor den primære form for medindflydelse er kollektive forhandlinger, tilhører fremstillingserhvervene.
The cases are (D3) the Danish introduction of a CNC Punching machine, (IRl) the Irish Printing case, (ITI) the Italian galvanising plant, (UK2) the British Aerospace company and (FRG2) the German mechanical engineers· All of the cases (except IT4 which is telecommunications), that exhibit collective bargaining as the prime form of participation, are in manufacturing industry.
Da resultaterne med hensyn til kollektive overenskomstforhandlinger og de indgåede aftaler er meget tydelige, er det muligt at sammenligne disse eksempler, for så vidt angår niveau, metode og målsætning.
Because of the clear evidence given in regards to collective bargaining and the agreements concluded it is possible to compare the cases in terms of level, approach and aims.