natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det Europæiske Institut interviewede i 1996 et repræsentativt udsnit af arbejdsbefolkningen på ca. 1.000 arbejdstagere i hver enkelt medlemsstat i EU, dvs. i alt 15.800 personer (se side 8).
In 1996 the European Foundation interviewed a representative sample of 1000 workers in each Member State, or 15,800 persons in total. (See page 8)
Det fremgår af undersøgelsen, at:
The survey reveals that:
■ de hyppigst nævnte helbredsproblemer i forbindelse med arbejdet er:
■ the most common workrelated health problems are:
­ rygsmerter (30% af arbejdstagerne)
- back pain (30% of workers)
­ stress (28% af arbejdstagerne) ­ muskelsmerter i arme og ben (17% af arbejdstagerne)
- stress (28% of workers) - muscular pains in arms or legs (17% of workers)
■ sundhedsproblemer hænger oftest sammen med et dårligt arbejdsmiljø
■ health problems are most often connected with poor working conditions;
■ fravær på grund af arbejdsbetingede helbredsproblemer berører 23% af arbejdstagerne hvert år (gennemsnitligt 4 arbejdsdage går tabt pr. person)
■ absenteeism due to workrelated health problems affects 23% of workers each year (averaging out at 4 working days lost per worker);
■ eksponeringen for fysiske risici (støj, vibrationer, eksponering for farlige eller forurenende produkter) og for et dårligt design af arbejdspladserne er stadig meget stor (28% af arbejdstagerne er udsat for kraftig støj og 45% har smertefulde arbejdsstillinger)
■ exposure to physical hazards (noise, vibration, dangerous or polluting products or substances) and to poor workplace design remains very common (28% of workers are exposed to intense noise, 45% to painful or tiring working positions);
■ arbejdet bliver stadig mere intenst, og arbejdstempoet stiger
■ the pace of work is increasing all the time;
■ gentagearbejde og ensformigt arbejde er stadig omfattende (37% af arbejdstagerne udfører små, gentagne opgaver og 45% udfører ensformige opgaver)
■ repetitive and monotonous work is still very common (37% of workers perform short repetitive tasks and 45% perform monotonous tasks);
■ autonomien på arbejdspladsen er til trods for en fremgang stadig i det store og hele meget lille
■ workers are gradually being given more autonomy over their work, although in general this is still rare;
■ arbejdet domineres i stort omfang af ydre påvirkninger (kunden har erstattet maskinen som den faktor, der bestemmer arbejdstempoet)
■ work is largely dominated by external constraints (the client has replaced the machine as the main factor dictating the pace of work);
■ informationsteknologien har indtaget en vigtig plads i arbejdet (38% benytter informationsteknologi)
■ computers have now become an important feature of work (38% of workers use computers);
■ kun 32% af lønmodtagerne har gennemgået en uddannelse arrangeret af deres arbejdsgiver inden for de sidste 12 måneder
■ only 32% of employees have had training provided by their company in the last 12 months;
■ vold på arbejdspladsen er ikke et marginalt fænomen (9% af lønmodtagerne oplyser, at de har været udsat for trusler)
■ violence at work is not a marginal phenomenon (9% of employees claim to have been subjected to intimidation);
■ det vigtigste kendetegn ved tilrettelæggelsen af arbejdstiden er dens spredning (uregelmæssige arbejdstider, weekendarbejde, natarbejde)
■ the main feature of the organisation of working time is its dispersion (irregular hours, weekend work, night work);
■ der kan iagttages store forskelle mellem beskæftigelseskategorier, brancher, lande og ansættelsesformer.
■ working conditions differ widely between occupational categories, sectors of activity, countries, types of employment status.
I denne henseende vil man bemærke den voksende jobusikkerhed og det dårlige arbejdsmiljø, der er knyttet til disse usikre jobs.
Casual and temporary work is on the increase, and is characterised by poor working conditions.
Tabel I. Arbejdsrelaterede helbredsproblemer
T. 1 Workrelated health problems
■ Sundhed og arbejde 29% af de interviewede arbejdstagere mente, at deres helbred er i fare på grund af deres arbejde.
0 ■ Health and work 29% of the workers questioned consider that their work affects their health.
De hyppigst nævnte arbejdsrelaterede helbredsproblemer er lidelser i bevægeapparatet (30% af arbejdstagerne siger, at de har rygsmerter, og 17% at de lider af muskelsmerter i arme eller ben) og stress (28% af lønmodtagerne) (Tabel 1).
The workrelated health problems mentioned most frequently are musculoskeletal complaints (30% of workers claim to suffer backache and 17% muscular pains in their arms or legs) and stress (28% of employees). (T. 1) f. ·* Its?
Lønmodtagere, der har smertefulde arbejdsstillinger udfører gentagne bevægelser
Employees with., painful or tiring working positions repetitive movements
8.2 dage
8.2 days
5.8 dage
5.8 days
■ Fravær og arbejde 23% af arbejdstagerne erklærer, at de har været fraværende fra arbejdet på grund af arbejdsrelaterede helbredsproblemer inden for de sidste 12 måneder.
■ Absenteeism and work 23% of workers claim to have been absent from work for workrelated health reasons during the past 12 months.
Det gennemsnitlige antal fraværsdage pr. ansat er 4 dage om året (dvs. 600 millioner tabte arbejdsdage i EU).
The average number of days' absence per worker is four days per year (for the EU as a whole, this represents 600 million working days lost per year).
2.6 dage
2.6 days
2.8 dage
2.8 days
Fraværet stiger kraftigt, når arbejdet bliver smertefuldt (ganges med 3 i tilfælde af smertefulde arbejdsstillinger, ganges med 2 i tilfælde af gentagne bevægelser) (Tabel 2).
Absenteeism increases significantly with the arduousness of the work (multiplied by 3 for painful or tiring positions, multiplied by 2 for repetitive movements). (T. 2).
Procentdel af arbejdstagere, der var udsat for de nævnte eksponeringer mellem 1991 og 1996 (12 lande)
T. 3 % of workers exposed in 1991 and 1996 (12 countries)
Smertefulde arbejdsstillinger
Handling heavy loads
Bærer og flytter tunge ting
Painful/tiring positions
Smertefulde arbejds­stillinger
Handling heavy loads
Procentdel af de arbejdstagere, var udsat for de nævnte eksponeringer der i 1996
T. 5 % of workers exposed in 1996
■ Gentagearbejde 37% af arbejdstagerne siger, at de udfører små, gentagne opgaver, og 57% siger, at de udfører gentagne hånd­ eller armbevægelser.
37% of workers say that their work involves short repetitive tasks, and 57% that it involves repetitive hand or arm movements.
Desuden siger 45%, at de ikke bytter arbejdsopgaver med deres kolleger (Tabel 5).
Moreover, 45% say there is no system of task rotation in their work. (T. 5)
0 Små, gentagne opgaver
No task rotation
Gentagne bevægelser
Repetitive movements
Ensformigt arbejde
Short repetitive tasks
Ingen ombytning af opgaver*
Monotonous work
Gentagearbejde skal i øvrigt ofte udføres i højt tempo: 49% af de arbejdstagere, som udfører gentagne opgaver, arbejder konstant i et højt tempo.
Repetitive work often goes hand in hand with working at high speed: 49% of workers with repetitive tasks are also required to work constantly at high speed.
små, gentagne opgaver gentagne bevægelser lider af.
Permanently performing....
Gentagearbejde er i vidt omfang forbundet med lidelser i bevægeapparatet (Tabel 6).
Repetitive work correlates closely with musculoskeletal disorders. (T. 6) short repetitive repetitive movements
Procentdel af arbejdstagere, der arbejder med ... 60 54
% of workers exposed to
høj hastighed siramme og korte tidsfrister
0 high­speed work strict, tight deadlines
Maskiner
Production norms
■ Autonomi i fremgang bestemme, hvornår de vil have ferie eller fridage (Tabel 9).
Worker autonomy increasing to take their holidays or days off (T 9).
Endelig siger 66% (72% af lønmodtagerne), at de ikke har en "variabel" arbejdstid '.
Finally, 66% (72% of employees) do not have "flexi­time"1'.
indflydelse på deres arbejdsmetoder, og 35% (39% af lønmodtagerne) har ingen indflydelse på den rækkefølge, de løser deres arbejdsopgaver
control over their methods of work, and 35% (39% of . employees) with no personal control over the order in which they execute their tasks.
Mellem 1991 og 1996 kan man konstatere en forøgelse af autonomien, for så vidt angår arbejdstagernes indflydelse på arbejdstempoet (fra 64 til 72%).
Between 1991 and 1996, the percentage of workers with a measure of autonomy over their own pace of work increased from 64% to 72%.
Autonomien er særligt lille for "manuelle arbejdstagere" (især i fremstillingsindustrien) og for arbejdstagere i transportsektoren og inden for hotel­ og restaurationssektoren.
"Blue collar" workers (especially in manufacturing) and workers in the transport and hotel and catering sectors have very little autonomy in their work.
1Dvs. en arbejdstid med individuel mulighed lor inden tor visse grænser al bestemme
This still leaves 28% of all workers (and 32% of employees) with no personal control over their pace of work, 28% (32% of employees) with no personal
Autonomien i tidsanvendelsen er også begrænset for et stort mindretal af arbejdstagernes vedkommende: 37% (42% af lønmodtagerne) kan ikke vælge, hvornår de vil holde pause, 41% (37% af lønmodtagerne) kan ikke
Also, a large minority of workers still have little autonomy over the management of their time: 37% of all workers (42% of employees) cannot choose when to take a break, and 41% (47% of employees) cannot choose when
Ikke desto mindre viser det sig, at 28% af samtlige arbejdstagere (og 32% af lønmodtagerne) i 1996 ikke har indflydelse på deres arbejdstempo, 28% (32% af lønmodtagerne) har ingen mødetid og fyraften.
1i.e. the opportunity to vary their starting and finishing times, within certain limits.
Arbejdet kendetegnes bl.a. ved en stor udnyttelse af informationsteknologi: 39% af samtlige arbejdstagere og 41% af lønmodtagerne benytter informationsteknologi.
Computers also feature strongly nowadays: 39% of all workers and 41% of employees use them.
I øvrigt har 69 % af arbejdstagerne direkte kundekontakt.
Furthermore, 69% of workers have direct contact with clients.
kravene til størstedelen af arbejdstagerne er store: der skal udføres indviklede opgaver, nøjagtige kvalitetsmålsætninger skal forenes med kvalitetskontrol, og man skal selv løse problemer.
■ Job demands: responsibilities, but inadequate training Work intensity and worker autonomy need to be viewed in the context of job content and the support available.
For 74% af arbejdstagernes vedkommende medfører arbejdet, at de skal erhverve nye færdigheder.
tasks to be performed, precise quality standards to be met, quality­control to be exercised, problems to be solved independently. For 74% of them the work involves acquiring new skills.
(i %) udførelse af indviklede opgaver nøjagtige kvalitetsmålsætninger integreret kvalitetskontrol losning af problemer direkte kundekontakt brug al informationsteknologi
T. 10 Job demands, all workers (in %) performance of complex tasks quantified quality objectives integrated quality control solving of problems direct contact with clients use of computers
I forbindelse med disse krav siger:
With regard to these job demands:
■ 89% af lønmodtagerne, at de kan la hjælp fra kolleger
■ 89% of employees say they can get assistance from colleagues if required;
■ 7%, al de krav, der stilles lil dem i deres arbejde, er for høje i forhold til deres færdigheder
■ 11% regard their skills as too high for the demands of the job.
Deltidsarbejdere er oftest kvinder (26% af kvinderne).
■ Working hours The main features are: women (26% of women workers).
grad end kvinder udsat for en lang arbejdstid (31 % af mændene arbejder over 45 timer om ugen).
Proportionally more men than women work long hours (31 % of men work more than 45 hours per week).
Helbredsproblemerne øges, jo længere arbejdstiden er (Tabel 12 og Tabel 13).
Health problems increase with hours worked (T. 12 and T. 13).
på den anden side en meget stor andel af arbejdstagere, der har en lang arbejdstid (49% arbejder over 40 timer om ugen, 23% over 45 timer). Mænd er i højere
■ on the one hand, a high proportion of part-time workers (14% of all workers work fewer than 30 hours per week).
■ på den ene side en meget stor andel af arbejdstagere, der arbejder på deltid (14% af samtlige arbejdstagere arbejder mindre end 30 timer om ugen).
Most part­timers are and on the other hand, a high proportion of workers with long hours (49% work more than 40 hours per week, 23% more than 45 hours).
Arbejdsugens varighed i timer
Hours worked per week
Arbejdsugens varighed i limer at de har en uregelmæssig arbejdstid, og 13% siger, at de arbejder på skiftehold).
Hours worked per week irregular hours and 13% do shift work).
arbejdsstedet, er i gennemsnit 38 minutter.
The average time spent daily travelling from home to work and back is 38 minutes in total.
Men forskellene er store, og 23% af arbejdstagerne bruger over en time om dagen på transport, 9% halvanden time eller mere.
But there are wide variations:
Arbejdstiden er ligeledes kendetegnet ved sin fordeling (52% arbejder mindst 1 lørdag om måneden, 29% mindst 1 søndag og 21% lejlighedsvis om natten) og sin uregelmæssighed (33% siger,
Working hours are also characterised by their dispersion (52% of workers work at least one Saturday per month; 29% at least one Sunday; and 21% at night, at least occasionally) and by their irregularity (33% have
■ Medindflydelse 45% af lønmodtagerne har medindflydelse i valget af organisering (fordeling af opgaverne, stedfortrædere i tilfælde af fravær, planlægning, produktionsmål osv.) i deres
■ Worker involvement 45% of employees are involved in organisational choices within their production unit (division of tasks, staff replacements for absentees, timetables, production objectives, etc.).
Procentdel af lønmodtagere, der har haß kontakt med medarbejderrepræsentanterne indenfor de sidste 12 måneder i forhold ril virksomhedens størrelse
T. 15 % of employees having had contact with staff representatives in the past 12 months, by size of firm.
50% bliver rådspurgt, når der sker organisatoriske omlægninger eller omlægninger, der påvirker arbejdsmiljøet.
Only 24% of employees have had contact with staff representatives in the past year, although this percentage varies considerably depending on the size of the firm. (T. 15)
10­49 50­99 100­499 størrelsc efter antal lønmodtagere
10­49 50­99 100­499 size, by number of employees
Rent faktisk berører vold på arbejdspladsen i EU:
The survey reveals that, in the EU:
■ 3 millioner arbejdstagere i form af uønsket sexuel opmærksomhed ■ 6 millioner arbejdstagere i form af fysisk vold ■ 12 millioner arbejdstagere i form af trusler og psykisk vold.
■ 3 million workers are subjected to sexual harassment, ■ 6 million workers are subjected to physical violence, ■ 12 million workers are subjected to intimidation and psychological violence.
■ Vold på arbejdspladsen Skønt de benyttede ord og begreber helt sikkert dækker en virkelighed og følelser, der er yderst forskellige fra land til land og fra fag til fag, skal man betragte vold på arbejdspladsen, hvad enten den er fysisk eller psykisk, kollektiv eller individuel, opstået blandt kollegerne på arbejdspladsen eller uden for arbejdspladsen, som et stort problem, der skal følges opmærksomt i fremtiden.
Although the words and the concepts used most certainly cover very different realities and sensitivities from one country to another, and from one profession to another, violence at work (whether physical or psychological, collective or individual, generated within the work group or outside it) is clearly a major problem, and one which will need to be monitored very closely in the future.
Mellem kønnene: mænd er i højere grad end kvinder udsat for traditionelle risici i industrien (støj, vibrationer, håndtering af tunge ting osv.).
■ Substantial disparities The averages given throughout this document do not reflect the disparities observed: vibration, handling heavy loads, etc.).
Til gengæld har kvinderne mindre autonomi med hensyn til tiden (frihed til at vælge, hvornår de vil holde pause og ferie osv.).
On the other hand, women have less autonomy than men in terms of managing their time (choosing when to take breaks, when to take holidays, etc.).
Man kan imidlertid iagttage et arbejdsmiljø, der giver anledning til bekymring i visse servicefag, især i Iransportsektoren og i hotel­ og restaurationsbranchen.
between employment statuses: casual work is most exposed to the traditional physical risks. However, poor working conditions are also observed in some service sectors, especially in transport and in hotels and catering.
Det er for eksempel i sidstnævnte branche, at man finder det største antal arbejdstagere, som er udsat for et højt arbejdstempo, ensformigt gentagearbejde, natarbejde og uregelmæssige arbejdstider.
The latter sector, for example, has the highest proportions of workers faced with high-speed work, repetitive and monotonous work, night work and irregular working hours.
En del af disse forskelle kan tillægges de strukturelle forskelle (de forskellige branchers forholdsmæssige vægtning er ikke den samme), men ikke udelukkende.
However, casual workers (those on fixedduration contracts or on temporary employment agency contracts) have poorer working conditions than permanent workers (those on open-ended contracts) (T. 17).
Mellem fagkategorierne: ikke blot faglærte og ufaglærte arbejdere, men også ufaglært kontorpersonale er udsat for den største eksponering.
between professional categories: skilled and unskilled manual workers (but also unskilled non-manual workers) are the most exposed.
■ Mellem brancherne: bygge­ og anlægssektoren og fremstillingsindustrien
■ between countries: there are substantial disparities between countries, in particular between those of the North and those of the South.
Mellem ansættelsesformerne : usikkert arbejde er i stigning. Man kan imidlertid konstatere et mere ugunstigt arbejdsmiljø for arbejdstagere med usikre ansættelsesforhold (kontrakter af tidsbestemt varighed, midlertidige vikarjobs) end for arbejdstagere, der har fast arbejde (kontrakter af tidsubestemt varighed) (Tabel 17).
Λ between sectors of activity: construction, manufacturing between the sexes: men remain more exposed than and agriculture remain the sectors where workers are women to the traditional industrial risks (noise,
Kontrakter af tidsbestemt varighed
Fixedduration contracts
IVlidlertidige vikarjobs
Employment agency contracts
Gentagearbejde
Repetitive movements
Smertefulde arbejdsstillinger
Painful/tiring work positions
NYE PUBLIKATIONER
RELATED PUBLICATIONS
YDERLIGERE OPLYSNINGER
NEW PUBLICATIONS
PUBLIKATIONER OM DETTE EMNE
FOR FURTHER INFORMATION
Der udgives i slutningen af 1997 fire nye publikationer, der bygger på den information, som er blevet indsamlet under den anden europæiske arbejdsmiljøundersøgelse. De får følgende titler (kun engelsk):
Four new publications emanating from the information collected through the Second European Survey are to be published by the end of 1997.
Første europæiske arbejdsmiljøundersøgelse (1991-1992). (Resumé). Kat.nr. SY­75­92­477­DA­C.
First European Survey on the Work Environment (1991-1992).
ANDEN EUROPÆISKE ARBEJDSMILJØ­UNDERSØGELSE
SECOND EUROPEAN SURVEY ON WORKING CONDITIONS ζ ι η
I takt med at den sociale integration vinder frem og antallet af arbejdsmiljøinitiativer stiger på EU­plan, er det nødvendigt med mere omfattende og homogene data om arbejdsmiljøet i EU.
As social integration moves forward, and as the number of initiatives dealing with the work environment at Community level increase, more comprehensive and homogeneous data on the working conditions in the Community is required.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve­ og Arbejdsvilkårene har udført to undersøgelser af arbejdsmiljøet i Europa.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions has carried out two surveys on the working environment in Europe.
Disse undersøgelser har udgjort en væsentlig del af Instituttets arbejde vedrørende forbedring af arbejdsvilkårene og arbejdslivets kvalitet.
These surveys have formed an important part of the Foundation's work in the area of its programme concerned with improving the quality of employment and of working conditions.
Den første arbejdsmiljøundersøgelse i Europa blev udført i 1991 og dækkede de daværende 12 medlemsstater af EU.
The first survey on working conditions in Europe was carried out in 1991, covering the 12 countries that were Member States of the European Union at that time.
Det var en prototype­undersøgelse, der kun omfattede ca. 20 spørgsmål.
It was a prototype survey, with only about 20 questions.
Den anden europæiske arbejdsmiljøundersøgelse fandt sted i januar 1996, hvor man indhentede synspunkter fra 15.800 arbejdstagere fra hele EU. Ca.
The second European survey on working conditions took place in January 1996 and collated the views of 15,500 workers from all over Europe.
Der var tale om et repræsentativt udsnit af den erhvervsaktive befolkning (ansatte og selverhvervende).
The sample is representative of the working population (employees and the self-employed).
Undersøgelsen var baseret på et spørgeskema, og samtalerne fandt sted under fire øjne uden for arbejdspladsen.Spørgeskemaet dækkede alle aspekter vedrørende arbejdsmiljø: fysisk miljø, arbejdspladsernes design, arbejdstid, arbejdets organisering og forholdet mellem kollegerne på arbejdspladsen.
It is a questionnaire-based survey, involving face-to-face interviews conducted outside the workplace. The questionnaire covers all aspects of working conditions: physical environment, workplace design, working hours, work organisation and social relationships at the workplace.
Resultaterne viser, hvordan stress og lidelser i bevægeapparatet er blandt de voksende arbejdsbetingede risici i EU.
Its findings highlight how pollution, noise, stress and musculoskeletal disorders are among the rising occupational hazards in the EU.
Undersøgelsen fremhæver behovet for en mere helhedsorienteret og tværfaglig måde at løse arbejdsmiljøspørgsmålene i Europa på.
The survey underlines a need for a more holistic and multidisciplinary approach to tackle health and safety issues in Europe.
Frem for alt viser undersøgelsen, at sundhedsspørgsmål bør integreres i alle beslutninger, der vedrører en virksomheds struktur og udvikling.
Above all, it clearly indicates that health issues must be central to the organization's structure and development.
© Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve­ og Arbejdsvilkårene.
Copyright: European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
Kopiering eller gengivelse er tilladt, undtagen t: kommercielt brug, såfremt kilden er anført og der sendes et eksemplar til Instituttet.
Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged and a copy is sent to the Foundation.
Del Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Wyattville Road, Loughlinstown, d). Dublin, Irland Tlf.:++353 1 2043100 Telefax: ++ 353 1 2826456/2824209; E-mail : postmaster@eurofound.ie El ­797/21 /DA
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
*LiT* OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS * OP * OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
FREMME AF SUNDERE ARBEJDSPLADSER I EUROPA
WORKPLACE HEALTH PROMOTION IN EUROPE
Bibliografiske data findes bagesl i denne publikation
Cataloguing data can be found at the end of this publication
Tilladelse til oversættelse eller kopiering skal indhentes hos direktøren for Det
For rights of translation or reproduction, applications should be made to the Director,
Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene. Wyattville Road,
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions,
Udviklingen inden for fremme af sundere arbejdspladser i Europa
The evolution of workplace health promotion in Europe
Hvad er fremme af sundere arbejdspladser?
The nature of workplace health promotion
Det lovgivningsmæssige grundlag
The legislative background
Holdningerne hos arbejdsmarkedets parter og nøgleaktørerne
The attitudes of the social partners and key players.
Undersøgelsen af europæiske arbejdspladser
The survey of European workplaces