natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at vi kan tale om eksterne virkninger, må begge forhold være til stede.
In order for one to be able to speak of external effects, both conditions must be present.
Hvis emnerne f.eks. er indbyrdes afhængige af hinanden, men den eksterne virkning evalueres og kompenseres, kan vi, som vi alle ved, tale om "interniserede" eksterniteter.
If, for instance, the subjects are - > .-.-. ^dependent but the exter nal effect is evaluated .-nu compensated, one speaks, as we all know, of "internalised" externalities. External, effects come as:
Eksterne virkninger opstår som: i. eksterne fordele (eksterne økonomier); ii. eksterne omkostninger (dis-økonomier).
- external benefits (external economies);
Skifteholdsarbejde producerer virkninger, der sandsynligvis falder i begge kategorier.
Shiftwork produces effects belonging, in all likelihood, to both categories.
En forringelse af arbejderens helbredstilstand i særdeleshed tilhører en anden kategori.
A deterioration in workers' health condition, in particular, be longs to the latter category«
Man kan forsøge at finde en mulig sammenhæng mellem omkostnings-nytte beregningen og skifteholdsarbejdets fænomen på følgende måde.
A possible linkage between cost-benefit analysis and the shiftwork phenomenon can be attempted in the following way.
I mange tilfælde kan en virksomhed, hvis aktiviteter frembringer en eksternitet, vælge frit mellem flere alternativer (eet skift, to skift o.s.v.).
In many a case, the enterprise whose activity generates an externality may choose from among several activities (one slift, two shifts, etc.).
Selv om virksomheden måske finder det fordelagtigt at anvende en teknologi, der producerer en dis-økonomi (natskift f.eks.), kan det eventuelt i form af sociale nettofordele være mere fordelagtigt for samfundet, at virksomheden anvender en alternativ teknologi baseret på elimineringen af natarbejde.
If the enterprise may find it convenient to adopt a diseconomy-generating technology (night-shift, for instance), from.the society's point of view it may be more convenient, in terms of net social benefits, to adopt an alternative technology based on the élimination cf night work.
I nogle tilfælde kan en omkostnings-nytte-beregning hjælpe med en evaluering af dette problem.
In seme cases, cost-benefit analysis may be of help in the evalue tion of this problem.
Et ukompliceret diagram kan tjene som forklaring af vort synspunkt.
A simple diagrem can be used to clarify our point.
\ udbytte
Page 409
Dersom virksomheden ønsker at forøge sine egne indtægter mest muligt, vil le den sætte sin produktion op indtil punkt P, hvor dens marginale indtægter ville være lig med nul.
If this enterprise meant to maximize its own earnings, it would raise its output up to point P, where its marginal earnings would be equal to zero.
Lad os antage, at dette produktionsomfang kræver et natskift.
Let us suppose this production scale requires one night shift.
På dette produktionsniveau bæres de eksterne omkostninger, OTP, alene af arbej­deren.
On this level of output the external cost OTP is borne solely, by workers.
Det ses således, at Ρ ikke er det optimale punkt ud fra et so­cialt synspunkt, selv om det er det optimale for virksomhedens vedkom­mende.
It can thus be seen Ρ is not an optimum point from a so­ cial point of view even though it is an optimum from the enter­
Selv om virksomheden finder det mere fordelagtigt at anvende tre skift, er det tredie skift således uforeneligt med et optimalt alternativ ud fra et socialt synspunkt.
Hence, even though the enterprise finds it more convenient to use the three shifts, from the social point of view the third shift is incompatible with an optimum.alternati ve.
Punktet, der bør understreges i stedet for at identificere det socialt optimale produktionsomfang, er den kendsgerning, at selv om dette omfang er optimalt, eliminerer det ikke eksterniteterne.
What must be emphasized, rather than the identification of the socially optimum production scale, is that, even though the scale is an optimum, the externalities are not thereby ¿voided.
Dette skyldes vor underforståede formodning om, at skifteholdsarbejde altid producerer eksterniteter (d.v.s. helbredsmæssige omkostninger) med en stigning i skiftenes antal.
That is due to our implicit assumption that shiftwork always generates externalities (e.g.., health costs) that, grow with the number of shifts.
Denne konklusion understøttes af en undersøgelse af aktiviteterne, der medfører større sociale omkostninger i alle tilfælde.
At times, this theory is supported in order to the pursuit of seti vities involving major social costs in every case.
Det er klart, at dersom de sociale omkostninger udelukkende var forbun­det med tilstedeværelsen af natskift alene, ville anvendelsen af det ud fra et socialt synspunkt optimale skiftmønster i sig selv eliminere eksterniteten.
It is clear that if the social, cost were linked solely to the exist enee of that single night shift, then the adoption of the optimum alternative from the social point of view would of itself elimi nate the externality.
Et sådant tilfælde kan illustreres grafisk som følger:
Such a case can be graphically represented in the folJowing way:
44 udbytte
39 profit loss
Det andet skift burde sikre den størst mulige sociale nettofordel og desuden fuldstændigt eliminere den med tilstedeværelsen af et tredie skift forbundne eksternitet.
The second turn would ensure the maximum net social benefit and, furthermore, totally eliminate the externality linked to the existence of a third shift.
Samme konklusion kan måske nås, når man griber problemet an på en an den måde.
The same conclusion may be reached by taking a different approach to the problem.
Variationen i de mulige valg kan ses, når de individuelle og sociale kriterier, på hvilke valgene er baseret, indtegnes i samme diagram.
The diversity of possible choices can be seen by representing on the same graph the individual end social criteria on which the said choices are based..
Hvis introduktionen af et givet skift ikke var forbundet med eksterniteter, ville valget blive truffet gennem indtegning af kurven for marginale private fordele (PMB) og kurven for marginale private om kostninger (PMC).
If there were no externalitites linked to the introduction of a given shift, the choice would be made by graphicating the pri­ vate marginal benefits curve (BMP) and the private marginal cost curve (CMP),
Det optimale antal skift ville falde sammen med skæringspunktet for begge kurver.
The optimum number of shifts would coincide with the point of in­ tersection of both curves.
Grafisk har vi:
Graphically, we have:
0 N° ville betegne skiftniveauet, der anvendes ud fra et privat synspunkt.
N < number of shifts N° would indicate the shift level adopted from a private approach.
Er der grund til at tro, at introduktionen af et givet skift producerer omkostninger og fordele af en social art, skal disse også indtegnes grafisk. fisk.
If there is reason to suppose the introduction of a given shift generates costs end benefits of a social nature, these, too, must be graphicated.
Bort set fra usædvanlige situationer (hvis mulighed ikke bør udelukkes) ville de to optima måske ikke falde sammen.
In such a case, except for extraordinary situations the possibi lity of which should not be excluded, the two optima may not coin cide.
Dersom vi i samme diagram indtegner kurven for de marginale sociale fordele (MSB) og kurven for de marginale sociale omkostninger (MSC), kan det meget vel eke, at vi får en situation af en type, der repræsenteres i følgende diagram:
If, in fact, we represent on the same graph the marginal so cial benefit curve (BMS) and the marginal social cost curve (CMS), we may well come up with a situation of the type represented here under:
Det er nemt at se, at skifteholdsniveauet, der vælges ud fra et socialt synspunkt, involverer et mindre antal skift end niveauet, der vælges som optimum ud fra et privat synspunkt.
0 It is easy to see the shift level chosen from- ε social approach tis lower, in ferms of number of shifts per time unit, than the level selected from a private- interest approach.
I det følgende skal vi derfor forsøge at identificere variablerne, der ud fra et socialt synspunkt tilsammen definerer kriterierne for valget af et optimalt skiftniveau.
In the next few pages, therefore, we shall try to identify such variables as concur to define, from, a social point of view, the criteria for the selection of an optimum shift level.
Vi skal med andre ord prøve at definere virkningerne, der om end de er realistiske ikke tages i betragtning af hvert enkelt system, når det træffer sit valg.
In other words, we shall try to define those effects that, though real, are not considered by every individual subsystem in its choice.
Skifteholdsarbejde og socialt velfærd
4,3. - Shift-y.c.i k and Social '»'.eifere
Blandt målene, man normalt anser som socialt betydningsfulde, finder vi økonomisk effektivitet, en retfærdig fordeling af indkomsterne, monetær stabilitet, vækstraten, fuld beskæftigelse, lighed m.h.t. det sociale liv o.s.v.
Among the objectives that are commonly considered as socially relevant, we find economic efficiency, faix distribution of in come, monetary stability, the growth rate, full employment, the quality of social life, etc.
47 a. Økonomisk effektivitet
a) Economic efficiency
Det er velkendt, at brutto-nationalproduktet (GNP) ikke kan tages som en gyldig indikator for social trivsel både på grund af måden, på hvilken dette især evaluerer visse produkter og servicer og fordi det ikke om fatter ikke-monetære omkostninger og fordele.
It is a wellknown fact that gross national product cannot be considered a valid indicator of social well-being both for the way it valuates certain goods,and services in particular, and for the fact it does not include non-monetary costs and bene fits.
Som målsætning er det of te hensigten med en maksimering af nationalindkomsten, at den falder sammen med økonomisk effektivitet.
Kational income maximization is often made to coincide,as a goal, with economic efficiency.
Hvis vi mener, at en optimum Pareto-situ-ation er ensbetydende med økonomisk effektivitet, kan en stigning i GNP ikke være et tegn på en forbedring i Paretos fortolkning af ordet - selv ikke en potentiel - så længe antallet af ikke-monetære omkostninger og fordele er udelukket fra beregningen.
If, by economic efficiency,we mean Pareto's optimum situation, then an increase in the groes national product cannot signify an improvement in Pareto*s in terpretation of this, word, not even a potential improvement, for as long es a number of non-monetary costs and benefits are excluded from calculations.
Dette er utvivlsomt situationen, der indfinder sig, når en vækst i økonomisk effektivitet opnås gennem foranstaltninger med tendens til at udvide skifteholdsarbejde.
That, undoubtedly, is the statie of things when economic efficiency grows as a. result ox measures tending to increase the number of shifts.
Det er velkendt, at hvert nyt skift producerer en lang række virkninger - undertiden umulige at udtrykke i monetære vendinger - som gør hele den økonomiske effektivitets udviklingsindhold ugyldigt.
It is, indeed, well- known that each new shift generates a whole array of effects, inexpressible, at times, in monetary tenns, which nullify the whole development content of economic efficiency»
Eftersom nationalindkomsten består af forbrug plue investering, og ef tersom investering er vigtig som en kilde for fremtidige forbrugsstrømninger, udlægges økonomisk effektivitet ofte som maksimeringen af det samlede forbrug, hvor forbruget med relation til forskellige tidsrum på passende måde justeres ved hjælp af en social diskontosats.
Since national income is made up by consumption plus investment, and since investment is relevant as a source of future consump tion flows, economic efficiency is often construed as the maxi mization of aggregate consumption where consumption related to different periods of time is suitably discounted by a Socie!
Selv om forbrugsbegrebet får lov til at omfatte alt, er der imidlertid stadig problemet med evalueringen af forbruget: et forbrug, der er nemt måleligt m.h.t. betalingsevnen, er kun en del af det samlede forbrug; problemet er således tilbage, hvorledes man direkte skal evaluere de kompenserende, fordelagtige foranstaltninger udtrykt i monetær indkomst.
On the other hand, even though the consumption concept may be made to comprise everything, the problem of how to valúate con sumption remains open: consumption easily measurable in terms of payment capacity is only a share of total consumption; thus, the problem remains of how to valúate directly and in terms of money income compensatory measures for usefulness.
b. Vækstraten
b) Growth rate
Væksten i nationalindkomsten anses for at være et attråværdigt mål. fordi den peger på en stigning i den fremtidige forbrugskapacitet.
The growth of national income is considered to be a desirable ob jective because it points to an increase in future consumption capacity.
Gennem den heraf følgende større produktion kan en udvidelse af skifteholds arbejdet ganske indlysende ligestilles med en vækst i nationalindkomsten. Ud fra dette synspunkt er det følgelig et socialt lønsomt mål.
Obviously, an extension in shifts can be equated, through the con sequent increase in output, to an increase of national income;from this point of view it is, therefore, an objective socially worth pursuing.
Eftersom den aktuelle værdi af forbruget imidlertid afhænger af den so ciale diskontosats, vil den optimale vækstrate afhænge af den sociale
Well then, since consumption's present value depends on the Social
48 vækstrate og følgelig af værdivurderingen af forbrugets fordeling mellem vore dages generationer og fremtidige.
Rate of Discount, the optimum growth rate will depend on the so cial growth rate and hence on the value judgment as to the allot ment of consumption between present generations and future ones.
I denne betydning er vækstraten inden for skifteholdsarbejde derfor knyttet til denne værdivurdering.
In this sense, therefore, the growth rate of shifts is linked to this value judgement.
Når først diskontosatsen er fastlagt, er det muligt at identificere det optimale niveau for skifteholdsarbejde som det, der maksimerer nettofordelenes aktuelle værdi udtrykt i samlet forbrug, mens det bliver indkomstvækstraten, der bestemmes af dette valg.
Once the discount-rate has been determined, it will be possible to identify the optimum shift level as the one maximizing the pres ent value of net benefits in terms of aggregate consumption, where as the income growth rate will be the one determined by the said choice.
c. Beskæftigelsesniveau
c) Employment level
Under hensyn til det her' undersøgte problem ser dette ud til at være ho vedinteressen, når udvidelsen af skifteholdsarbejde inden for et givet produktionssystem tolereres.
For the purposes of the problem under review here, this seems to be
Beskæftigelsesniveauet er en af det sociale velfærds fundamentale variabler.
The employment level is, in fact, one of the fundamental variables in social welfare.
Det mest logiske motiv for denne interesse ligger i sociale'og politiske overvejelser med direkte tilknytning til de af arbejdsløsheden frem kaldte problemer.
The most logical reason for such concern are social and political considerations directly connected with the problems generated by unemployment.
Hvis vi ser på arbejdsstyrken som en af landets ressourcer, skal arbejdsløshed og underbeskæftigelse ses som eet af mange spildtilfælde.
If we consider the labour force as one of the country's resources, unemployment and underem ployment come to be one of many cases of waste.
Et sådant syn på problemet er specielt gyldigt i de lande, hvor ledighedsniveauerne er særligt høje.
This way of look ing at this problem is particularly valid in those countries where the levels of unemployment are particularly high.
I sådanne tilfælde ses en vækst i beskæftigelsen som eet af de politiske mål, der forfølges ud over alle indirekte virkninger, de eventuelt for anlediger og som hovedsageligt er sådanne med relation til en omfordeling af indtægterne og til arbejdernes større tilbøjelighed til at forbruge.
In such cases, higher employment levels are considered among the goals pursued by politicians over and above any indirect effects they may give rise to — namely, those related to a redistribution of income and to the workers' higher propensity to consume.
Det vi ønsker at understrege her er, at beskæftigelse som et politisk valg skal behandles ifølge sin beskaffenhed, d.v.s. det skal "vejes" på en særlig måde.
What we mean to emphasize here is that employment as a political choice must be treated as merits wants it, that is to say it must be "weighted" in a special way.
Det samme ræsonnement gælder for sektorale problemer, så som kvinders beskæftigelse, eller for problemer forbundet med arbejdernes klassificeringsniveauer.
The same reasoning applies to such sectorial problems as women's employment or to the problem of workers' qualification.
49 absorbering af kvindelig arbejdskraft eller tilrettelæggelsen af erhvervsfaglige uddannelseskurser.
In view of this, the use of special weights should be a distinct possibility for situations calling for the absorption of female labour or the organisation of vocational training courses.
4.4, Skifteholdsarbejde og beskæftigelse
4.4· — Shiftwork and Employment
Vi har allerede nævnt, at den sociale nettofordel er givet gennem forskel len mellem omkostninger og fordele - både private og sociale.
We already said net social benefit is given by the difference be tween costs and benefits, both private and social.
Med andre ord:
In other words :
Ud fra denne definition og vore tidligere observationer kan vi nu gå i' gang med spørgsmålet om, hvilke sociale nettofordele kan udledes ud fra absorberingen af arbejdsstyrken.
On the basis of this definition and our previous observations, we
Spørgsmålet, vi skal prøve at svare på, er med andre ord følgende: pro ducerer en reduktion i ledigheden, opnået gennem en udvidelse af skifte holdsarbejde, altid en stigning i den sociale nettofordel, og er det følgelig altid et socialt lønsomt mål?
'following: does a reduction in unemployment obtained through an extension of shifts always generate an increase in net social be nefit and, therefore, is it always a goal socially worth pursuing?
Der er ingen tvivl om, at de arbejdsløse er en social omkostning for samfundet.
There can be little doubt the unemployed are a social cost to the community.
Ledighed producerer omkostninger (f.eks, i form af arbejdsløshedsunderstøttelse, udgifter til at klare de sociale brydninger, den forårsager o,s,v,), der kan identificeres, og som man derfor må tage hensyn til og evaluere på den ene eller anden måde.
Unemployment generates costs (e.g. on account of.sub sidies, expenditure to cope with the social unrest caused by it, and so on) which can be identified and must, therefore, be consi dered and ve lusted.
Lad os antage, at situationen ifølge streng forretningslogik er moden til en introduktion af et ekstra skift.
Let us suppose,now, that» according to strict business logic, the situation is . ripe for the introduction of an additional shift.
Som forudsætning for en sådan antagelse, formoder vi naturligvis også, at virksomheden sidder inde med sit eget definerede fordelskriterium i forhold til en given målsætning (udbytte, udvidelse af salget o.s.v.),
As a pre-requisite to such an assumption, of course, we are also supposing the enterprise has clearly defined convenience criterion in relation to a given goal (profits, sales expansion, etc. )
Hidtil har vi således itentificeret to positive virkninger, der produceres af en sådan absorbering af ledig arbejdskraft: den ene har relation til en reduktion i de sociale omkostninger for ledighed, som tilfældet var før, og den anden til en stigning i den private fordel for virksom hedernes undersystem samt den kendsgerning, at der skabes job for de ledige.
So far, then, we have detected two desirable effects produced by such an absorption cf idle raan-pewer: one - related to a reduc tion in the social cost of unemployment as it was; the other - to an increase in private benefit for the enterprises" subsystem, as well as the fact of providing jobs to the unemployed.
Vor gunstige bedømmelse kan ganske klart ikke standse her, efter at vi kun har taget hensyn til disse faktorer.
Obviously, our favourable judgement cannot stop here, after having considered these two factors alone.
Vor analyse må udvides til at omfatte arbejdernes undersystem.
Our analysis must be extended to the workers* subsystem.
Vi ønsker at overveje to til fælde: i det ene havde arbejderen med arbejde i øjeblikket i et driftssystem på skifteholdsarbejde-basis haft tidligere beskæftigelse omend ikke heltids; i det andet tilfælde havde vedkommende arbejder overhovedet ikke haft noget job.
66 tion running on shift—work had been previously employed, though not on full time; in the other, the worker in question had been without any job at all.
I førstnævnte tilfælde bliver arbejderens omkostninger rent socialt lig med det, han ville have produceret i sit tidligere job. Det er ganske klart en offeromkostning.
In the former case, the worker's cost, in social terms, will be equal to what he would have produced on his previous jobs.
Under anvendelse af samme ræsonnement bør arbejdsomkostningen anses for at være lig med nul i det andet tilfælde med arbejderen uden tidligere beskæftigelse, hvis alternative ydelse ville have været helt eller praktisk talt ikke-eksisterende.
By the same reasoning, the cost of labour should be considered equal to zero in the case of the formerly unemployed, whose alternative production would have been totally or virtually non-existent.
0 Dersom man anvendte denne angrebsmåde, ville absorberingen af arbejds løse gennem en udvidelse af skifteholdsarbejdet nødvendigvis blive bedømt som et positivt fænomen, for så vidt som det ganske givet ville forøge den sociale nettofordel.
If this approach were adopted, absorption of the unemployed through extension of shift—work could only be judged a positive phenomenon in that it would certainly raise net social benefit.
Der ville for det første være en reduktion i de sociale omkostninger forårsaget af arbejdsledigheden og en tilvækst i virksomhedernes private fordel, og forøgelsen i de sociale arbejdsomkostninger ville for det andet være ubetydelig eller ikke-eksisterende.
On one hand, there would be a reduction in the social cost due to unemployment and an increment in the enterprises' private benefit, on the other, the increase in the social cost of labour would be insignificant or non-existent.
Desværre blegner dette lyse billede i det øjeblik, vi undersøger det nærmere.
Unfortunately, this rosy picture will fade as soon as we look at it more closely.
Som mange mennesker har indset, bliver ovennævnte konklusion uholdbar, når vi tager hensyn til arb* jderens offeromkostninger i form af fritidstab og en lang række med arbejdet forbundne ubehageligheder.
In fact, as many have acknowledged, the previous conclusion will appear unfounded as soon as one thinks of the opportunity cost paid by the worker in terms of loss of leisure and a whole range of inconveniences connected to the job.
En vækst i beskæftigelsen fremkalder f.eks. ofte stærke vandringsstrømme mod bycentre uden faciliteter til at klare store antal arbejdere.
For instance, an increase in employment often generates strong mi gratory currents towards urban centres unprepared to receive workers in large numbers.
Dette afføder på sin side skabelsen af "Klondyke"-kvarterer, som for årsager alvorlige trængsler for beboerne her og for samfundet som hel hed, idet dette står over for en forværring af de sociale spændinger, det har søgt at eliminere gennem skabelsen af nye job. Herudover
This, in turn, fosters the creation of shanty- towns, a cause of grave discomforts to the employed and to society as a whole, which must face an aggravation of those social tensions
51 findes der veldokumenterede problemer med manglende evne til at af passe sig, som opstår ud fra alment erkendte situationer.
67 it had sought to eliminate by the creation of new jobs. There exist, furthermore, well-evidencea unadjustment problems due to wellknown situations.