natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Legemstemperatur, der er en ret pålidelig målestok for den cirkadiske rytmes tilpasning til ændringer i søvn/arbejdsfaser, blev registreret umiddelbart efter præstationsprøven.
Body temperature, being a fairly reliable indicator of circadian rhythm adjustment to sleep/work phase changes, was recorded immediately after performance testing.
Med henblik på den nærværende undersøgelse blev der rekrutteret seks yderligere arbejdere som betalte frivillige fra det samme firma, Cadbury-Schweppes Limited, Cambridge.
For the purpose of the present study, six more workers were recruited as paid volunteers from the same firm of Cadbury-Schweppes Limited, Cambridge.
Dette bragte det samlede antal arbejdere, der skulle deltage i de to undersøgelser, op på 12 (gennemsnitsalder 43).
This brought the total complement of workers for the two studies to 12 (mean age of 43).
Alle arbejdede på et diskontinuerligt 3-skiftsystem med ugentlig alternering og de følgende skiftarbejdstider: Formiddagsskift: 0600-1400, eftermiddagsskift: 1400-2200, natskift: 2200-0600.
All worked a discontinuous, weekly alternating, threeshift system with shifts at the following times: Morning Shift: 06001400; Afternoon Shift: 1400-2200; Night Shift: 2200-0600.
Hver enkelt arbejder blev undersøgt over en periode på tre uger, dvs. en hel skiftcyklus.
Each worker was studied for a period of three weeks, one complete shift cycle.
På grund af skiftplanernes smidighed var det heldigvis muligt at konstruere et helt afbalanceret eksperimentelt mønster med hensyn til skiftturnus.
Fortunately, due to the flexibility of the shift schedules, it was possible to construct a fully counterbalanced experimental design with respect to shift rotation.
To emner gjorde således tjeneste i hver af de følgende skiftturnusplaner: UGE 1 UGE 2 UGE 3 Formiddag Eftermiddag Nat
Thus, two subjects served in each of the following shift rotation schedules:-
Nat Formiddag Nat Formiddag Eftermiddag
WEEK 2 Afternoon Night Morning Night Morning Afternoon
Eftermiddag Nat Formiddag Eftermiddag Formiddag
WEEK 3 Night Afternoon Night Morning Afternoon Morning
Formiddag Eftermiddag Eftermiddag Nat Nat
WEEK 1 Morning Morning Afternoon Afternoon Night Night
I løbet af hver enkelt arbejders 3-ugers undersøgelsesperiode blev der undersøgt to hovedfaktorer.
During each worker's three week study period, two main factors were examined. First and foremost, sleep recordings were made in the
For det første blev der foretaget søvnregistre ringer i emnets eget hjem på hver arbejdsdag, 15 ialt, 5 pr. skift, med én prøvenat i weekenden, der indledte de tre ugers undersøgelse.
subject's own home on each working day, 15 in all, 5 per shift, with one practice night during the weekend commencing the three week session.
Foruden de tilgrundliggende physiologiske målinger af søvn (EEG, EOG) blev der også udfyldt to søvnspørgeskemaer; ét efter opvågning og ét (Stanford Sleep Scale) før og efter søvn.
In addition to the basic physiological measures of sleep (EEG,EOG), two sleep questionnaires were also completed; one upon awakening and one (Stanford Sleep Scale) before and after sleep.
Den anden aspekt af undersøgelsen omfattede målinger af grundpræstationsevne foretaget på arbejdspladsen. Der blev anvendt to prøver til dette formål: En opgave med betegnelsen "Four Choice Serial Reaction Time" (4CH) (firevalgs-seriereaktionstid) (Wilkinson og Houghton, 1975) og en kaldet
The second aspect of the investigation involved measurements of basic performance capacity taken at the place of work.
De blev foretaget på omtrent tilsvarende tidspunkter på hvert skift, dvs. 1 time før hvert skifts afslutning.
They were administered at roughly equivalent points on each shift, namely 1 hour before the end of each shift.
Begge løb i 10 minutter hver.
Both were run for 10 minutes each.
De seks emner i den anden undersøgelse fik også deres mundtemperatur taget på dette tidspunkt.
The six subjects in the second study also had their oral temperature taken at this time.
De to undersøgelser gav tilsammen 180 søvnregistreringer, så man fik en ugentlig søvnprofil for hver skift baseret på 60 registreringer.
Taken together, the two studies provided a total of 180 sleep records, giving a weekly sleep profile for each shift based on 60 records.
I de fleste tilfælde foregik søvnregistreringerne automatisk (enkeltheder findes i Campbell, Kumar og Hofman, 1980) med vilkårlige, visuelle kontroller af registreringerne.
For the most part, the sleep records were scored automatically (for details see Campbell, Kumar and Hofman, 1980) with random visual scoring checks.
Tabel 1 giver en oversigt over inddeling af søvn i dens vigtigste komponenter på en ugentlig skiftbasis.
Table 1 summarises the breakdown of sleep into its essential components on a week to week, shift basis.
Resultaterne af et antal statistiske sammenligninger gives også.
The results of a number of statistical comparisons are also given.
Resultaterne af denne undersøgelse har i det hele taget forstærket og bekræftet resultatmønstret i den forudgående pilotundersøgelse.
Over all, the results of the present study have reinforced and confirmed the pattern of results obtained in the previous pilot study.
Hoved resultaterne er som følger:
The main findings are as follows:
Varigheden af søvnperioder om dagen for natskiftet er over 1^ timere kortere end nattesøvnperioder for eftermiddagsskiftet, den mest hensigtsmæssige kontrol.
Quantity The duration of the daytime sleep periods of the night shift is over 1 i hours shorter than the night-time sleep periods of the afternoon shift, the most appropriate control.
Dette repræsenterer en meget væsentlig (P < 0,001) 25% reduktion af søvntid. I sammenligning med eftermiddagsskiftet er varigheden af formiddag skif tets nattesøvn og så væsentligtreduceret med ca. 1 time (P < 0,01). Dette skyldes den tidligere opvågning, som formiddagsskiftets tidlige påbegyndelse kræver. Den gennemsnitlige søvnperiode for arbejdsdage var 6 timer og 5 minutter, væsentlig mindre end de 7 timer og 12 minutter rapporteret af Tune (1969) i et spørgeskema for en undersøgelse af et lignende 3-skiftsystem.
Compared to the afternoon shift, the duration of the nocturnal sleep of the morning shift is also significantly reduced, by about 1 hour (P < .01).
Dette tyder på, at man kan have taget sig en lur uden for hovedsøvnperioderne, som skiftarbejdere ofte har for vane.
This is due to the enforced earlier hour of
Udtrykt absolut (dvs. antallet af minutter brugt på hvert søvn stadium) var der væsentlige forskelle mellem de tre skift med hensyn til
awakening demanded by the early start of the morning shift.
7 stadium O (vågen), stadium 1, stadium 2, SWS- og REM-søvn (se ordliste).
(ii) Quality In absolute terms (i.e. the number of minutes spent in each sleep stage) there were significant differences between the three shifts with respect to Stage 0 (awake), Stage 1, Stage 2, SWS and REM.
Sammenligninger mellem skiftpar afslørede, at disse samlede forskelle, især SWS-ændringerne, stort set skyldes forskelle mellem natskiftet og de to dagskift.
Comparisons between pairs of shifts revealed that these overall dif ferences, particularly the SWS changes, are largely attributable to differences between the night shift and the two day shifts.
Udtrykt relativt (dvs. antallet af minutter tilbragt på hvert søvnstadium som procentdel af sovetiden) er den eneste samlede, væsentlige forskel mellem skift med hensyn til stadium 0 og SWS.
In relative terms (i.e. the number of minutes spent in each sleep stage as a percentage of the time spent asleep) the only overall significant difference between the shifts is^ with respect to Stage 0 and SWS.
Sammenligninger mellem skiftpar afslørede igen, at disse forskelle kan stort set henføres til forskelle mellem natskiftet og de to dagskift.
Comparisons between pairs of shifts have again revealed that these differences are largely attributable to differences between the night shift and the two day shifts.
Den elektrofysiologiske profil udviser i almindelighed forøget EEG-desynkronisering (et tegn på dårligere søvnkvalitet) om dagen og forstærket EEG-synkronisering (et tegn på dybere mere lødig søvnkvalitet) under formiddagsskiftets nattesøvn (se fig. 1).
In general, the electrophysiological profile is one of increased EEG desynchronisation (a sign of poorer quality sleep) during daytime sleep and intensified EEG synchronisation (a sign of deeper, richer quality sleep) during the night-time sleep of the morning shift (see Fig. 1).
REM- og SWS- søvn fordelingsmønstret er vist i henholdsvis fig. 2 og 3.
The pattern of REM and SWS distribution is presented in Figures 2 and 3 respect ively.
Det vil bemærkes, at REM-søvn er mere jævnt fordelt over hele dagsøvnperioden end den er med hensyn til nattesøvn.
It will be observed that REM sleep is more evenly distributed throughout daytime sleep than it is throughout night-time sleep.
Koncentrationens stigningsgrad viser også tendens til vending; dvs. niveauet af REM-søvn har faldende tendens, efterhånden som søvnen skrider frem om dagen, hvilket står i skarp modsætning til det normale forløb, som man ser i eftermiddagsog formiddagsskiftets nattesøvn, hvor niveauet af REM-søvn stiger med sovetid.
Also, the concentration gradient has tended to be reversed; that is, the level of REM sleep tends to decline as sleep progesses during the day, which is in sharp contrast to the normal course of development seen in the nocturnal sleep of the afternoon and morning shifts where the level of REM sleep increases with sleep time.
Fordelingen af REM-søvn under formiddagsskiftets nattesøvn udviser nogle mindre ændringer med en smule mere i nattens første tredjedel og lidt mindre i de sidste to tredjedele af natten sammenlignet med eftermiddagsskiftets søvn.
The distribution of REM sleep during the nocturnal sleep of the morning shift shows some minor changes, with slightly more in the first third of the night and slightly less in the latter two-thirds of the night compared to the sleep of the afternoon shift.
I modsætning til dagsøvn er den karak teristiske forøgelse i REM-niveauet, efterhånden som natten skrider frem, imidlertid blevet bibeholdt.
However, unlike daytime sleep, the characteristic increase in the level of REM as the night progresses has been preserved.
Fordelingen af SWS er også blevet berørt.
The distribution of SWS has also been affected.
Under normale omstændigheder, når søvn indtræder om natten, er SWS koncentreret i den første
Under normal cir­cumstances, where sleep occurs at night, SWS is concentrated in the first third of the sleep period and rapidly declines thereafter.
Dette kommer tydeligt frem i mønstret af SWS­fordeling i eftermiddagsskiftets søvn (se fig. 3).
This is clearly demonstrated the pattern of SWS distribution in the sleep of the afternoon shift (see Fig.3).
Under dagsøvnen er SWS imidlertid blevet forskudt imod midten af søvnperioden på grund af den cirkadiske opkomst af REM.
During daytime sleep, however, SWS has been displaced towards the middle of the sleep period by the circadian insurgance of REM.
Der er også lette tilpasninger til mønstret af SWS­fordeling under formiddagsskif­tets nattesøvn.
There are also subtle adjustments to the pattern of SWS distribution during the nocturnal sleep of the morning shift.
SWS er tilsyneladende lidt undertrykt i søvnperiodens første tredjedel, sandsynligvis af en lille forøgelse i REM på dette tidspunkt, men bedres i nattens anden og tredje portioner.
SWS appears to have been mildly suppres­sed in the first third of the sleep period, probably by the small increase in REM at this time, but recovers in the second and third portions of the night.
Kvantiteten af SWS er faktisk højere for formiddagsskiftet end for eftermiddags­skiftet på trods af en kortere søvnperiode.
In fact, the quantity of SWS is actually higher for the morning shift than for the afternoon shift, despite a shorter sleep period.
(iv)Søvnspørgeskema I hovedsagen på grund af det mindre antal emner, der deltog i den tidligere pilotundersø gelse, var man ude af stand til at finde nogen væsentlig forskel mellem de tre skift med hensyn til subjektive bedømmelser af søvnkvalitet, mængden af drømme eller velvære før og efter søvn.
(iv) Sleep Questionnaire Due largely to the small number of subjects involved in the former pilot study, it was unable to detect any significant differences between the three shifts in terms of subjective estimates of sleep quality, amount of dreaming or pre- and post-sleep well-being.
2 2 (χ = 11,2, p < 0,01) og velvære før og efter søvn (χ = 7,9, p < 0,02 og
However, combined with the results of the present study, significant differences did emerge with respect to sleep quality ( χ2 = 11.2, ρ < ·01) and pre- and post-sleep wellbeing ( χ2= 7.9, p < .02 and χ2=6.2, p < .05 respectively).
Skiftarbejderne føler sig mere trætte før og mindre forfriskede efter dagsøvn end efter nattesøvn.
The shift workers feel more tired before and less refreshed after day sleep than after night sleep.
Præstationsevne
Performance
Fig.4 viser den gennemsnitlige reak­tionstid for hele prøven på de fem dage af hvert skift.
Simple Unprepared Reaction Time Figure 4 shows the mean reaction time for the whole test on the five days of each shift.
Reaktionstider er væsentlig langsommere på natskiftet end på nogen af de to andre skift (F„ „ =3,55, p < 0,05).
Reaction times are significantly slower on the night shift than on either of the two day shifts (F„ _„ = 3.55, p < .05). In addtion it will
Det bemærkes desuden, at præstationsevnen har en faldende tendens på natskift, hvorimod den forbliver ret stabil i ugens løb på eftermiddags­ og formiddagsskift.
be noticed that performance tends to deteriorate over the course of the week during the night shift, whereas it remains fairly stable over the course of the week during the afternoon and morning shifts.
Dette forhold er desværre
Unfortunately, this effect is not statistically reliable
Deles prøven i to halvdele, får man et mere detaljeret indblik i naturen af præstationsunderskudet om natten.
Splitting the test into two halves gives a more detailed insight into the nature of the performance deficit at night.
I prøvens første halvdel (fig. 5) er præstationsforringelsen i ugens løb meget mindre dramatisk end i prøvens anden halvdel (fig. 6), da forringelsesraten bliver væsentlig anderledes end de to andre skifts, forholdsvis stabile præstationsniveauer
During the first half of the test (Fig.5), the deterioration in performance over the course of the week is far less dramatic than during the second half of the test (Fig.6), when the rate of deterioration becomes significantly different from the relatively stable performance levels of the other two shifts, (F0
(F0 o, oo præstationsevnen med på hinanden følgende natskift, især efter den anden nat.
This indicates that o, oo the longer the duration of the task, the poorer the performance will become with successive night shifts, especially after the second night,
2 på natskift end på nogen af de to dagskift (χ = 6, p < 0,05).
Performance is poorer on the night shift than on either of the two day shifts (χ = 6, p < .05).
På trods af skiftordenens afbalancering giver 4­CH prøvens følsomhed over for øvelsesvirkninger sig alligevel til kende i de små, totale daglige forbedringer i præstationsniveauer. Forbedringsraten for natskiftet er imidlertid tilsyneladende ubetydeligt mindre for begge de to dag­skift, hvilket måske kunne tyde på, at den underliggende, daglige forringelse i præstationsevne (se fig. 6) har tendens til at modvirke øvelsesvirkninger.
Despite the counterbalancing of shift order, the inherent suscep­tibility of the 4-CH task to practice effects is still apparent in the small, overall, day-to-day improvement in performance levels.
Ved denne bestemte opgave er antallet af fejl (f. eks. tryk på den forkerte knap) altid ret ringe og afhænger desuden af reaktionsstra­tegi (dvs. reaktionshastighed kontra reaktionsnøjagtighed). Skønt hver­
On this particular task, the number of errors (i.e. pressing the wrong button) is always quite small and, moreover, dependent upon response strategy (i.e. speed of response versus accuracy of response).
Z,¿¿ o,¿L ρ < 0,1) (logaritmisk transformerede data) er statistisk pålidelige, kan fejlmønstret ikke desto mindre være af interesse.
Nevertheless, although neither main (F = 1.87, p < .1) nor interaction effects (F = 1.68, p > .l) (Log transformed data) are o , // statistically reliable, the pattern of errors may be of interest.
Skønt f. eks. nat­ og formiddagsskiftet har en lignende, total fejlrate (fig. 8), er reaktionshastigheden for natskiftet, som vi allerede har set, væsentlig langsommere (se fig. 7).
For example, although the night and morning shift have a similar overall error rate (Fig.8), the speed of response for the night shift is, as we have already seen, significantly slower (see Fig.7).
Desuden forøges fejlraten fra dag til dag i løbet af natskiftet, hvorimod det forbliver ret konstant hele ugen igennem på formiddagsskiftet.
Furthermore, the error rate increases from day to day during the
Dette kunne tyde på, at natskiftet, efterhånden som ugen skrider frem og mangel på søvn akkumuleres, kun er i stand til at opretholde deres allerede lang­sommere reaktionshastighed på bekostning af faldende nøjagtighed.
10 night shift, whereas it remains fairly constant throughout the week of the morning shift. This may suggest that, as the week progresses and as loss of sleep accumulates, the night shift are only able to maintain their already slower response speed at the expense of decreasing accuracy.
Formiddagsskiftets lavere nøjagtighed i sammenligning med eftermid­dagsskiftet kan genspejle enten (cirkadiske) virkninger af tidspunktet på dagen eller virkninger af tidspunktet på dagen plus tab af søvn.
The lower accuracy of the morning shift compared with the afternoon shift may reflect either time of day (circadian) effects or time of day plus loss of sleep effects.
Fig. 9 viser den gennemsnitlige legemstemperatur, taget i munden efter præstationsprøve for hver dag af hvert skift. Legemstemperaturen var, som forventet, ifølge sin cirkadiske natur væsentlig lavere om natten end om dagen (F = 51,17, p < 0,001).
Figure 9 shows the mean body temperature, taken orally just after performance testing, for each day of each shift.
Hvad der imidlertid er vigtigere er, at legemstemperaturen ikke viser tegn på tilpasning i ugens løb under nat­skiftet.
More importantly, however, it is clear that BT shows no signs of adaptation over the course of the week during the night shift.
Nærværende fortsættelse af pilotundersøgelsen har givet et sæt resultater, der er mere eller mindre parallele med dennes resultater, der således er blevet underbygget og bekræftet.
The present continuation study has yielded a more or less parallel set of results to the first pilot study, thus reinforcing and confirming its findings.
Fortolkningen og diskussionen af resultaterne må derfor i det væsentlige blive uændret.
As such, the interpretation and discussion of the results must remain essentially the same.
Men den nærværende under søgelse har ikke blot opfyldt den primære målsætning, der var at fremskaffe et meget klarere billede af skiftarbejderes søvn og præstationsevne, den har også givet de nødvendige, yderligere detaljer, som kan bruges til at udlede bestemte og pålidelige slutninger.
But not only has the present study achieved its primary objective of producing a much clearer picture of the sleep and performance of shiftworkers, it has also provided the necessary, additional detail from which to extract definite and reliable conclusions.
Vore undersøgelser har tydelig vist, at der sker væsentlige ændringer i både søvnens kvantitet og kvalitet som følge at arbejde på forskellige skift.
Our studies have clearly demonstrated that significant changes occur in both the quantity and quality of sleep as a result of working different shifts.
Der er en væsentlig reduktion i søvntid for nat- og formiddagsskift i sammenligning med eftermiddagsskiftet på henholdsvis ca. l£ og 1 time.
There is a significant reduction in sleep time for the night and morning shifts, compared with the afternoon shift, of about l£ hours and 1 hour respectively.
Reduktionen med hensyn til formiddagsskiftet kan helt tilskrives tidligere opvågning om morgenen, men med samme sengetid. Dagsøvnens varighed synes derimod i overvejende grad at være bestemt af cirkadiske faktorer.
The reduction with respect to the morning shift can be entirely attributed to getting up earlier in the morning while still going to bed at the normal time.
Afsavn af søvn må derfor endnu anses for at være et potentielt problem, som skif tarbej dere skal klare, især hvis det betyder, at de må indhente manglende søvn ved at tage lur eller sove længere i weekenderne.
The duration of daytime sleep, on the other hand, appears to be primarily pre-determined by circadian factors.
Der er desuden stadig det afgørende, ubesvarede spørgsmål om den ukendte værdi af denne fordelte, episodiske form af søvn i forhold til normal, uafbrudt, daglig søvn.
Moreover, there remains the vital question of just how equivalent this distributed, episodic kind of sleep is to normal, single-period unbroken sleep.
Besvarelsen af dette spørgsmål bliver især presse rende med hensyn til dagsøvn og kan have vigtige bivirkninger for præsta tionsevne, som vi skal se senere.
The answer to this question becomes particularly pressing with respect to daytime sleep and may have important ramifications for performance, as we shall see later.
Men lad os først betragte konsekvenserne af afkortet nattesøvn, som man ser på formiddagsskiftet.
But first let us consider the consequences of shortened night-time sleep, as seen in the morning shift.
Reduktionen i varigheden af søvn på formiddagsskiftet har visse forudsigelige virkninger.
The reduction in the duration of sleep on the morning shift has certain predictable effects.
Disse tager form af en samlet forøgelse i EEG-aktivitet (dvs. SWS) med en tilsyneladende mindre tildeling for intensiveret REM-søvn i begyndelsen af natten.
These take the form of an overall increase in synchronised EEG activity (i.e. SWS) with an apparently minor dispensation for intensified REM sleep at the beginning of the night.
Dette skyldes sandsynligvis en kompliceret veksel virkning mellem to gensidigt forbundne faktorer, længere tids forudgående vågen tilstand og delvis REM-afsavn, der skyldes samme årsag.
This is probably due to a complex interaction between two interrelated factors, longer hours of prior wakefulness and partial REM deprivation, effected by the same cause.
For at forstå denne vekselvirkning er det først nødvendigt at forstå nogle af "lovene",der regulerer søvn.
To understand this interaction it is first necessary to appreciate some of the 'laws' governing sleep.
For det første er den naturlige fordeling af søvnstadier således indrettet, at SWS er koncentreret i nattens første stunder, hvorimod REM-søvn er koncentreret i nattens senere del.
First, the·, natural distribution of the sleep stages is such that SWS is concentrated in the early part of the night, whereas REM sleep is concentrated in the latter
For det andet er tilbøjeligheden til REM-søvn hovedsageligt cirkadisk, hvorimod tilbøjeligheden til SWS i det store og hele ikke afhænger af cirkadiske indflydelser og i stedet bestemmes af længden af forudgående vågen tilstand og forøges efter hel eller delvis søvnberøvelse (Berger og Oswald, 1962; Webb og Agnew, 1965)..
12 part of the night. Second, the propensity for REM sleep is primarily circadian in character, whereas the propensity for SWS is largely independent of circadian influences and, instead, determined by the length of prior wakefulness, increasing following partial or total sleep deprivation (Berger and Oswald, 1962; Webb and Agnew, 1965).
For det tredje fører selektiv berøvelse af det ene eller andet stadium til en forøgelse af dette stadium under en efterfølgende "genindvindende" søvn (f. eks. Dement, 1960; Agnew, Webb og Williams, 1964).
Thirdly, selective deprivation of either stage leads to an increase in that stage during subsequent 'recovery' sleep, (e.g. Dement, 1960; Agnew, Webb and Williams, 1964).