natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det var delvis i overensstemmelsemed beskæftigelsens forsinkede reaktion på denøkonomiske aktivitet, men afspejlede også beskæftigelsens usædvanlige modstandsdygtighed(målt pr. lønmodtager) under konjunkturnedgangen i 2001-03, som reducerede behovet for at ansætte arbejdskraft på dette tidspunkt i opsvinget.Udviklingen i antallet af beskæftigede har væretforholdsvis stabil i de seneste konjunkturforløb,men foreliggende observationer tyder på, at beskæftigelsen målt i antal arbejdstimer var merefølsom over for konjunkturforløbet.
Employment continued to decline in industry(excluding construction) in the course of 2004,although to a decreasing extent over successivequarters, while it rose continuously in theservices sector. Labour productivity continuedto recover significantly during 2004(especially in the industrial sector) (see Chart 27).
Det tyderpå, at arbejdsgiverne i den seneste afmatning ogdet efterfølgende opsving snarere har besluttetsig for at justere beskæftigelsen målt i antal timer end i antal ansatte.
Labour productivity growth hadbeen increasing since mid-2003, reflectingusual cyclical developments in activity andemployment.
(Ændring i pct. sammenlignet med tidligere periode; i pct.)
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
Tjenesteydelser 3)
Services
Arbejdsløshedsprocent I alt Under 25 år25 år og derover
Rates of unemployment 4) Total Under 25 years25 years and over
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger.1)Inkl. fiskeri, jagt og skovbrug.2) Inkl. fremstilling, byggeri, minedrift og -brydning, el-, gas- og vandforsyning.3) Ekskl. eksterritoriale organer og organisationer.4) I pct. af arbejdsstyrken ifølge ILOs anbefalinger.
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Includes fishing, hunting and forestry.2) Includes manufacturing, construction, mining and quarrying, electricity, gas and water supply.3) Excludes extra-territorial bodies and organisations.4) Percentage of the labour force according to ILO recommendations.
(Månedlige observationer; sæsonkorrigeret)
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale) whole economyindustry excl. construction
Kilde: Eurostat.Anm.: Observationer vedrører Euro-12 (inkl. perioder inden2001).1) De årlige ændringer er ikke sæsonkorrigeret.
Source: Eurostat.Note: Data refer to the Euro 12 (including periods prior to 2001).1) Annual changes are not seasonally adjusted.
POTENTIELLE FØLGER AF DEN DEMOGRAFISKE ÆNDRING I EUROOMRÅDET
The unemployment rate in the euro arearemained broadly stable at 8.8% in 2004 (see Chart 28).
Den seneste og fremskrevne demografiske udvikling i euroområdet er, som i mange andre industrialiserede lande, kendetegnet ved en faldende befolkningsvækst og befolkningens gradvise aldring.
There was also no significant changerecorded in the unemployment rates by agegroup and by gender.
Denne udvikling skyldes lav fertilitet i de fleste eurolande og øget forventet levetid.
However, the number ofunemployed decreased by about 50,000persons overall in 2004, after having increasedmarkedly in 2003.
Selv omalle demografiske fremskrivninger er forbundet med betydelig usikkerhed, synes disse mønstre atgå igen i de fleste, inkl. fremskrivninger fra Eurostat og FN.
These signs of improvement,albeit modest, were in line with otherindications of a turning-point in the labourmarket.
I denne boks drøftes nogle af de vigtigste følger.
These include developments in thenumber of vacancies, which increased in thesecond half of 2004 after having fallencontinuously since 2001.
Ifølge de seneste fremskrivninger for eurolandene (United Nations 2002 World Population Prospects1) forventes den samlede fertilitet i euroområdet at ligge under det niveau, der kræves for at opretholde det nuværende befolkningstal, nemlig ca. to børn pr. kvinde i perioden indtil2050.
The unemployment rate in most euro areacountries was broadly unchanged on averagebetween 2003 and 2004, although theunemployment figures recorded in somecountries were affected to some extent bystatistical changes.
Kombinationen af disse to effekter tyder på en op-
All in all, the degree of
Fx vil sammensætningen af udbuddet af arbejdskraft ændre sig, i takt med at andelen af ældre arbejdstagere stiger, og udbuddet af arbejdskraft kan endda falde, hvis arbejdstagerne fortsat går tidligt på pensionog for få nye arbejdstagere træder ind på arbejdsmarkedet for at erstatte dem, der forlader arbejdsmarkedet.
Recent and projected demographic dynamics in the euro area, as in many other industrialisedcountries, are characterised by decreasing population growth and a gradual ageing of thepopulation.
Det har været drøftet, hvorvidt indvandring kan hjælpe med at øge udbuddet af arbejdskraft.
These developments are the result of low fertility rates in most euro area countriesand increasing life expectancy.
De fleste undersøgelser tyder på, at migration sandsynligvis vil spille en mindre og midlertidig rolle i håndteringen af Europas demografiske udfordring, da antallet af eventuelle migranter er begrænset i forhold til problemets størrelse,og i lyset af de praktiske og politiske begrænsninger.
Although considerable uncertainty surrounds all demographicprojections, these patterns seem to be common to most, including those by Eurostat and the United Nations. This box discusses some of the main implications.
Finansieringen af de sociale sikringssystemer og især de offentlige pensionssystemer, der er baseret på "pay-as-you-go"-princippet, vil også komme under pres, efterhånden som forholdet mellem antallet af pensionister stiger i forhold til antallet af bidragydere til pensions- og sundhedssystemerne.
According to the most recent projections available for euro area countries (the United Nations2002 World Population Prospects1), total fertility rates in the euro area are expected to remainbelow the population replacement level of about two children per woman in the period to 2050.
De offentlige udgifter til sundheds- og langtidspleje forventes at stige, da der løbendesker fremskridt inden for medicinsk teknologi, og efterspørgslen efter disse tjenesteydelser stigermed antallet af ældre.
Atthe same time, average life expectancy is expected to increase by five years between 2005 and2050 (see left-hand panel of the chart below).
Disse potentielle effekter kan være betydelige.
The combination of these two effects implies aslowdown in the euro area’s population growth rate and, from around 2015, a decline in its totalpopulation.
Ifølge skøn fra Europa-Kommissionens arbejdsgruppe vedrørende befolkningens aldring under Udvalget for Økonomisk Politik (EPC) stiger pensionsudgifterne med 36 pct. af BNP inden 2050 i de fleste eurolande. Enyderligere stigning på 24 pct. af BNP kan forventes som følge af stigende udgifter til sundhedsog langtidspleje.
Furthermore, the proportion of older people (aged 65 and over) in the population isprojected to increase and the proportion of people of working age (aged 15 to 64) to decrease (seeright-hand panel of the chart below), gradually at first and then at a faster rate from around 2015.This would imply an increase in the euro area’s old age dependency ratio (i.e. the ratio of thepopulation aged 65 and above to the population aged 15 to 64) from about 26% in 2005 to about30% in 2015 and to more than 52% in 2050, a total increase of about 26 percentage points over theperiod 2005 to 2050.
Befolkningsvækst (ændring i pct.; venstre akse)Samlet fertilitet (venstre akse)Forventet levetid (år; højre akse)
Main demographic developments in the euro area population growth rate (percentage change; left-hand scale)
Befolkning i aldersgruppen 15-64 i pct. (venstre akse)Befolkning i aldersgruppen 65 og derover i pct. (venstre akse)Ældrebyrde (højre akse)
% of population aged 15-64 (left-hand scale)% of population aged 65 and above (left-hand scale)old age dependency ratio (right-hand scale) total fertility rate (left-hand scale)life expectancy (years; right-hand scale)
Forskellige generationers husholdninger har typisk ikke sammemængder finansielle aktiver og vælger aktiver med forskellige risikoprofiler til deres investeringsporteføljer. Da boligefterspørgslen på langt sigt bl.a. afhænger af antallet af husholdninger ien økonomi, kan demografiske ændringer også påvirke ejendomspriserne.
For example, thecomposition of the labour supply will change as the proportion of older workers increases, andthe labour supply may even fall if workers continue to retire early and too few new workersenter the labour market to replace those leaving it.
Desuden vil pensionsreformer, særligt hvis de går i retning af mere privat finansiering, sandsynligvis påvirke de finansielle markeder betydeligt, da de institutionelle investorer, fx pensionskasser og forsikringsselskaber, får en større rolle.
The projected decrease in the working agepopulation will exert downward pressure on the growth rate of potential output of the euro area,unless it can be compensated for by increased contributions from other growth factors, such asincreases in labour market participation, labour productivity and/or the productive use of otherresources such as capital.
Få lange dataserier for priserne på finansielle aktiver, måleproblemerog den lille andel af befolkningen, der besidder aktier, begrænser muligheden for at kvantificereden demografiske ændrings eventuelle indvirkning på de finansielle markeder.
There has been some discussion of the extent to which immigrationmay help to increase labour supply.
Ifølge simuleringer i modeller baseret på livscyklusteori får en aldrende befolkning generelt priserne på finansielle aktiver (både aktier og obligationer) til at falde og den krævede præmie i forbindelse med aktiertil at stige, når den nuværende aktive befolkning går på pension.
Most studies suggest that the role of migration inaddressing Europe’s demographic challenge is likely to be small and temporary, being limitedby the number of potential migrants relative to the size of the problem and by practical andpolitical constraints.
For at kunne klare følgerne af den demografiske udvikling skal regeringerne iværksætte omfattende reformer, der sigter mod at løse de specifikke problemer i pensions- og sundhedssystemerne, reducere den samlede offentlige gæld og forstærke drivkræfterne bag den økonomiske vækst.I EU er regeringerne blevet enige om en trestrenget strategi.
The financing of social security systems, and in particular public pension systems based on thepay-as-you-go principle, will also come under pressure as the ratio of the number of pensioners tothe number of contributors to pension and health systems rises.
Strategien blev fastsat i de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker for 2001 og har tre brede målsætninger: at øgebeskæftigelsen, reducere den offentlige gæld og reformere pensionssystemerne, herunder øget anvendelse af opsparingsbaserede pensioner.
Public expenditure on health andlong-term care is expected to increase as progress in medical technologies continues to be madeand the demand for these services grows with the number of elderly people. The size of thesepotential effects could be substantial.
I eurolandene er der et presserende behov for at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen og beskæftigelsenfor alle grupper i den arbejdsdygtige alder og især for grupper, fx aldersgruppen over 55, hvorerhvervsfrekvensen er særligt lav.
Estimates by the European Commission’s Economic Policy Committee’s Working Group on Ageing Population suggest additional pension expenditure ofbetween 3% and 6% of GDP by 2050 in most euro area countries.
Det første vigtige skridt er at reducere disincitamenter til at arbejde, som i øjeblikket eksisterer på nogle af euroområdets arbejdsmarkeder som følge af samspillet mellem skatter og oversførselsindkomster og tilbuddet om førtidspension.
A further increase in expenditureof 2% to 4% of GDP could result from rising health and longterm care costs.
Sådanne systemer skaber disincitamenter for især biforsørgere, lavtlønnede arbejdstagere, de yngste og ældstearbejdstagere og kvinder.
Population ageing is also likely to induce changes in the structure of financial markets and thepricing of financial assets.
Politikker, der sigter mod at øge kvinders arbejdsmarkedsdeltagelse,skal gøre det lettere for kvinder at kombinere familie- og arbejdslivet ved at gøre arbejdstiden mere fleksibel og forbedre børnepasningsmulighederne og ældreomsorgen.
Households of different generations typically hold differentamounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investmentportfolios.
Desuden kan det i nogletilfælde være nyttigt at øge incitamentet til at blive på arbejdsmarkedet i en senere alder, fx gennem politikker om gradvis fratrædelse og flere deltidsstillinger eller vikarstillinger for ældre arbejdstagere.
Given that long-run demand for housing depends, inter alia, on the number ofhouseholds in an economy, demographic changes may also affect real estate prices.Furthermore, pension reforms, in particular a move towards more private funding, are likely tohave a significant effect on financial markets as the role of institutional investors, such aspension funds and insurance corporations, increases.
Der skal dog også være tilstrækkelige incitamenter for arbejdsgivere til at ansætte og/eller beholde ældre arbejdstagere.
The limited availability of long timeseries of financial prices, measurement problems and the fact that typically only a smallfraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects ofdemographic change on financial markets can be quantified.
Endvidere skal mange lande iværksætte en vedvarende procesmed investering i humankapital samt forskning og udvikling for at udligne den aldrende befolknings eventuelle indvirkning på arbejds- og totalfaktorproduktivitet.
However, simulations carried outusing models based on the “life-cycle” theory generally find that an ageing population impliesa decrease in financial asset prices (both equities and bonds) and an increase in the requiredequity premium when the currently active population retires.
Nedbringelse af den offentlige gæld vil forbedre de offentlige finansers holdbarhed og derved gøre de offentlige finanser knap så sårbare over for virkningen af demografiske ændringer.
To cope with such effects of demographic change, governments need to undertakecomprehensive reforms.
Især vilet lavere gældsniveau give regeringerne ekstra råderum, hvor befolkningens aldring i højere gradtynger budgettet.
Such reforms should aim to address specific problems in pension andhealthcare systems, reduce overall public debt and strengthen the forces driving economicgrowth.
På samme måde vil lavere rentebetalinger på den offentlige gæld skabe råderumi budgettet og give regeringerne mere fleksibilitet til at klare uventede udviklingstendenser.
Within the EU, governments have agreed on a three-pronged strategy.
Afslutningsvis tyder befolkningsfremskrivninger på, at den demografiske ændring i euroområdetvil være mest markant fra ca. 2015, selv om udviklingshastigheden i de enkelte lande er forskellig,og selv om den samlede befolkning allerede er begyndt at falde i nogle eurolande.
In euro area countries there is an urgent need to increase labour market participation andemployment for all groups within the working age population and particularly some, such asover 55-year-olds, among whom the participation rate is especially low.
Mange landeer begyndt at forbedre deres skatte- og overførselsindkomstsystemers incitamentskompatibilitetog de offentlige finansers holdbarhed, men yderligere vidtrækkende reformer er nødvendige i dennærmeste fremtid.
A first important stepis to further reduce the disincentives to work currently persisting within a number of euro arealabour markets due to the interplay of taxes and benefits and the provision of early retirementschemes.
Der er brug for hurtig gennemførelse af omfattende og incitamentskompatiblereformer for at være bedre rustet til at klare den demografiske ændring.
Such systems create disincentives particularly for second earners, low-paid workers,the youngest and oldest workers, and women.
2.5UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSER i 2004 var 6,1 pct. af BNP.
However, there must also be sufficientincentives for employers to hire and/or retain older workers.
Italien havde et underskud på 3,0 pct. af BNP, mens Portugal havdeet underskud på lige under 3 pct. af BNP trods enfortsat (men mindre udpræget) gennemførelse afomfattende midlertidige politiktiltag.
Moreover, many countries willneed to embark on a sustained process of investment in human capital and research anddevelopment in order to offset the possible effects of population ageing on labour and totalfactor productivity.
BUDGETSALDIENE I 2004Udviklingen i de offentlige finanser i euroområdet var utilfredsstillende i 2004. Ifølge Eurostatsseneste tal var euroområdets underskud stort setstabilt på 2,7 pct. af BNP (se tabel 5). Budgetresultatet i 2004 kunne hovedsagelig tilskrives enmindre finanspolitisk lempelse, mens konjunktureffekten var behersket.
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make publicfinances less vulnerable to the impact of demographic changes.
De fleste eurolandeopfyldte ikke målene i deres opdaterede stabilitetsprogrammer fra slutningen af 2003 og begyndelsen af 2004.
Likewise, lower interest payments on public debt would free up fiscal resources andgive governments more flexibility to cope with any unforeseen developments.
Den gennemsnitlige afvigelse framålet udgjorde 0,3 procentpoint af BNP primærtsom følge af, at landene med betydelige balanceproblemer ikke opfyldte de ambitiøse strukturelle konsolideringsplaner.
In this regard,the provisions of the Stability and Growth Pact, in particular the requirement that publicfinances remain close to balance or in surplus, establish incentives in the right direction forgovernments to prepare for ageing-related fiscal burdens.
Budgetresultatet for hele euroområdet afspejledeen mindre lempelse af finanspolitikken målt vedændringen i den konjunkturkorrigerede primæresaldo ifølge Europa-Kommissionens skøn.
The scale of the projected pressure on pension systems suggests that two sets of strategies needto be pursued in the area of pension reform.
Eftersom renteudgifterne var stort set uændrede, varhovedårsagen forværringen af den primæresaldo.
First, further adjustments to the structure ofbenefits and contributions within existing pay-as-you-go arrangements are needed (parametricreforms).
Stigningen i BNP-væksten skønnes atsvare til den potentielle vækst, og de økonomiske forhold skønnes derfor alt i alt kun at havepåvirket ændringen i budgettets konjunkturkomponent i ubetydelig grad.
These include revisions of benefit formulas and adjustments to the indexation ofpension benefits.
Kun få lande gennemførte strukturel konsolidering.
As a complement, it will be necessary for most countries to move towardsgreater funding of benefits and the diversification of financing arrangements (systemicreforms).
Alle tre stærktforgældede lande (Belgien, Grækenland og Italien) nød fortsat godt af faldende renteudgifter,hvilket havde en gunstig effekt på den overordnede budgetstilling.
Instead of through current transfers from labour income, pensions would be financedfrom previously accumulated capital via pension funds.
Det opvejede til dels forværringen af den primære saldo i disse lande.
Thus, policies should be put in place tofacilitate the development of an infrastructure that would enable these funds to efficientlyallocate retirement savings and manage the related risks, and to safeguard the non-speculativecharacter of retirement savings.
En række lande havde en underskudskvotient påeller over referenceværdien på 3 pct. af BNP, ogi fire lande (Tyskland, Grækenland, Frankrig og Holland) forelå der et uforholdsmæssigt stort underskud. For tredje år i træk var Tysklands og Frankrigs underskud betydeligt over 3 pct. af BNP.
In conclusion, population projections suggest that demographic change in the euro area will bemost apparent from around 2015, although developments in individual countries are proceeding atdifferent rates and in a number of euro area countries the total population has already begun todecline.
Efter en omfattende statistisk revision stoddet klart, at beregnet efter ENS 95-metodenhavde Grækenland siden 1997 haft et underskud,der lå over referenceværdien, og at underskuddet
Although many countries are starting to improve the incentive compatibility of their taxand benefit systems and the sustainability of public finances, further wide-ranging reforms arenecessary in the near future.
Udviklingen i de offentlige finanser afspejler, atskattelettelser og den gradvise udfasning af midlertidige justeringstiltag i gennemsnit i euroområdet ikke i tilstrækkelig grad var finansieret ved
The timely implementation of comprehensive and incentivecompatible reforms is needed in order to prepare for demographic change.
(I pct. af BNP)Offentligt overskud (+)/underskud (-)
General government surplus (+) / deficit (-)
Kilder: Europa-Kommissionen og ECBs beregninger.Anm.: Observationer er baseret på definitionen ifølge proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data are based on the excessive deficit procedure definitions.
Budgetsaldi erekskl. indtægter fra salget af UMTS-licenser.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
besparelser i de primære udgifter.
Withinterest expenditure virtually unchanged, thedeterioration of the primary balance was themain factor behind this outcome.
Faktorer, derbidrog til at mindske indtægterne, var bl.a. skattelettelser og nedsættelse af sociale bidrag samtfaldende kapitalindtægter som følge af den gradvise udfasning af midlertidige tiltag.
GDP growthis estimated to have increased broadly in linewith potential growth, and the economicenvironment is therefore estimated to have hadvery little effect on the change in the cyclicalcomponent of the budget on average.
Disse faktorer blev delvis opvejet af afgiftsstigninger.
Structuralconsolidation was implemented in only a fewcases.
Påudgiftssiden er der tegn på en vis begrænsning(primært via det offentlige forbrug og socialeydelser), selv om effekten af midlertidige tiltagdelvis er aftaget.
All three very highly indebted countries(Belgium, Greece and Italy) continued tobenefit from interest expenditure savings, witha favourable effect on overall budgetarypositions.
Det følger efter de seneste årsmere lempelige udgiftspolitik, men er ikke tilstrækkeligt til at opveje indtægtsnedgangen fuldtud.
This partly compensated for theworsening of the primary balances in thesecountries.
Euroområdets gæld steg for andet år i træk i 2004til 71,3 pct. af BNP. Forværringen kunne primærttilskrives den lave og faldende primære overskudskvotient, en økonomisk vækst, der var la- vere end den gennemsnitlige implicitte rente forden offentlige gæld, og i visse tilfælde betydelige uoverensstemmelser mellem udviklingen ihenholdsvis gæld og underskud, dvs. gælds/underskudsjusteringer.
The euro area debt-to-GDP ratio increased, forthe second year in a row, to 71.3% in 2004.This worsening mainly reflects the low (andfalling) primary surplus ratio, the fact thateconomic growth was lower than the implicitaverage interest rate on public debt, and insome cases sizeable discrepancies betweendeficit and debt developments – known asdeficit-debt adjustments.
Blandt de syv lande, hvisgældskvote ligger over 60 pct., reducerede kun Belgien gældskvoten betydeligt til under 100pct., hvilket afspejlede en budgetstilling tæt påbalance.
Among the sevencountries posting debt ratios higher than 60%of GDP, only Belgium recorded a significantdecline in its debt ratio, to below 100% of GDP,reflecting budget outcomes that remained closeto balance.
I Grækenland og Italien lå gældskvotenstadig over 100 pct., og den har ikke ændret sigsynderligt siden 2001.
Greece and Italy continued toexhibit debt ratios above 100% of GDP, withlittle change since 2001.