natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Føjer vi de ofte yderst vanskelige arbejdsvilkår til dette, er det nemt at se, at selv den tidligere ledige arbejder må betale meget høje of feromkostninger.
If one adds to this the often prohibitive ly poor working conditions, one will not be hard put to see even the unemployed worker has to pay a considerably high opportunity cost.
Vi kan også se, hvor overfladisk og vildledende det er at mene, at en hver vækst i beskæftigelsen uden yderligere kvalifikationer automatisk forøger den sociale nettofordel.
One also sees how shallow and deceptive is the notion that every increase in employment, without further qualification of this term, raises net social benefit.
Selv om det antages, at lønforskellen for skifteholdsarbejde er til strækkelig til at godtgøre offeret, der er underforstået ved accepteringen af arbejdet, ville der stadig være en lang række eksterniteter i form af omkostninger forbundet med arbejderens helbred, der ikke var taget hensyn til, og som meget vel kunne forringe gyldigheden af en gunstig bedømmelse af skifteholdsarbejdets udvidelse.
fever, if the wage oii:-rential on ~~count of shiftwork were as sumed to be such as to compénsate the.sacrifice implicit in the acceptance of such a job, there woulc still be a number of extern alitiesjin terms of costs linked to the workers' health, which would not be calculated and moy well detract much from the vali dity of a favourable appraisal of shift extension. .
Det næste afsnit beskæftiger sig med disse omkostninger.
The following section will be devoted to such costs.
4.5, Skifteholdsarbejdets sociale omkostninger
4.5. - Social Costs of Shiftwork
Udbredelsen af skifteholdsarbejde i industrilandene påvirker variablerne af en specifikt social art og medfører også sine økonomiske virkninger.
The expansion of shiftwork in industrialized countries affects variables of a social order besides producing its economic effects.
Blandt de sociale bagslag drejer de vigtigste sig om arbejderens mentale og fysiske helbred og om kvaliteten af hans familieforhold og sociale relationer.
Among the social repercussions, the most important ones have to do with the workers' mental and physical health end with the c;ua lity of their family and social relationships.
Selvom disse problemer nu er blevet emnet i specialiserede analyser, nævner vi dem her på grund af deres betydning for evalueringen af de hermed forbundne sociale omkostninger.
Even though these problems have become by now. the specific subject- natter of specialized analyses, we shall mention them here because of their relevance to a valuation of- the social cost involved.
Den skifteholdsarbejderen pålagte livsrytme adskiller sig fra den, der er bestemmende for hans vigtigste biologiske variabler.
The life rhythm imposed on a shiftworker differs from that which
Der foreligger en omfattende speciallitteratur om eranet vedr. relationer ne mellem disse variabler og skifteholdsarbejde og især natarbejde.
The existing, abudant by now, literature on this subject — by foreign authors for the most part — shows that night—shift work has repercussions on almost every one of a worker's health indi cators.
Vi ønsker derfor ikke at beskæftige os med disse aspekter, som snarere falder inden for bedriftsmedicinens område end nærværende rapports emne. På grund af det følgende forekommer det os ikke desto mindre fordelagtigt at skitsere de involverede problemer.
Among the main biological variables affected by shift—work, we find pulse, temperature, arterial pressure, electroencephalo- graphic rhythms, cardiorespiratory rhythms, metabolism.
Man har længe været klar over, at menneskets kropstemperatur falder om natten, dets puls bliver langsommere og blodtryk, hjerteslag og cirkulationshast i gheden falder.
There is a large specialized literature on the subject of the relations between these variables and shift—work, and night work in particular.
Selv når vi er vågne, falder vort iltforbrug, og vor kulsyreudskillelse aftager med en reduktion i vor åndedrætsfunktion.
We shall not, therefore, deal with those aspects that belong to the domain of labour medicine rather than to the subject of this report.
Hundreder af undersøgelser, forskningsrapporter og forsøg er nået til den konklusion, at der findes et uovervindeligt modsætningsforhold mellem menneskets fysiologiske rytmer om natten og de med arbejde i kontinuerlige cykler forbundne krav.
Nevertheless, we deem it useful, for the purpose of what will follow, to sketch an outline of the problems involved.
En anden med arbejde i natskift associeret gruppe sygdomme, som er emnet i en meget omfattende litteratur, er sådanne med indflydelse på fordøjelsesapparatet: mave- og tarmforstyrrels3r, mavesår o.s.v.
During the night, it has long been known, man's body temperature lowers, pulse rate diminishes, blood pressure, heart output and circulation rate go down.
Regelmæssigt natarbejde forstyrrer f.eks. den naturlige ernæringsrytme, idet spisningen finder sted på tidspunkter, når fordøjelsesapparatet er ude af aktion.
Even when we are awake, out oxigen consumption falls and our rate of elimination of carbon dioxide diminishes, our respiratory fun ction being reduced as a result.
M.h.t. med regelmæssigt natarbejde forbundne lidelser forårsager natskiftturnusen en yderligere patogen faktor. Der er en statistisk sammenhæng mellem skiftturnus og fordøjelses- og tarmlidelser.
Then, a few hours before our usual awaking time (in a natural sense, according to the physio logical night—day cycle), our suprarenal glands begin to discharge their andrenalin into the blood stream, so as to bring up again
Sidstnævnte forårsages også og hovedsageligt af nervøse lidelser i for bindelse med afbrydelser i søvncyklen.
Hundreds of enquiries, research papers and essays draw out the conclusion there is an unsurmountable opposition between man's night physiological rhythms and the requirements of continuous- cycle operations.
Vi kunne citere endnu flere virkninger af skifteholdsarbejde, som er skadelige for det mentale og fysiske helbred , Vore kortfattede kom mentarer burde dog være tilstrækkelige til at demonstrere dets farer.
Another group of diseases linked to nightshift work which are the subject of an abundant litereture, is the one affecting the digestive apparatus: stomach and intestine disorders, ulcers,etc.
For at gøre billedet fuldstændigt ønsker vi at tilføje, at skifteholds arbejde - bortset fra dets bagslag for helbredet og sociale og familie relationer - har ugunstige virkninger af en strengt økonomisk art i form af præstation og fravær.
For instance, regular night work disrupts the natural nutritional rhythm, since feeding takes place at times when the digestive apparatus is deactivated.
For kun at citere eet tilfælde: i en undersøgelse udført i den italienske stålindustri i 1966 viste en sammen ligning mellem præstationen blandt arbejdere med de samme arbejdsopgaver om dagen og om natten, at produktiviteten var 8% lavere under nat skiftet end om dagen.
For disorders linked to regular night work, rotation of the nightshift introduces another pathogenic factor.
Det bør derfor behandles som sådant i en omkostnings-nytte-beregning.
Ulcers, too, are more frequent among workers on shift rotation.
Levevilkårenes forringelse gennem virkningerne af etøj, forskellige former for forurening o.s.v. adskiller sig kun i sin form fra vores forureningstype, d.v.s. den, der opstår ud fra skifteholdsarbejde.
The latter are also and in the first place due to nervous dis orders connected to the disruption of the sleep cycle.
Vi har allerede henvist til relationen mellem eksterniteter og omkost nings-nytte-beregning.
We could quote still more effects of shiftwork (10) which are harmful to mental and physical health.
Vi skal nu forsøge at føre vor analyse videre på et mere detaljeret plan.
Our short notes should, however, suffice to demonstrate the dangerousness of this pract ice.
De her diskuterede aspekter af skifteholdsarbejde ville ganske afgjort
To complete our picture, we shall add that shiftwork has, be sides its repercussions on health and social and family relation ships, adverse effects of a strictly economic order in terms of
(10) Der er brug for en detaljeret undersøgelse af det store antal ulykkestilfælde under natskiftet.
(10) - It would be highly recommendable to make a thorough study of the high accident rate during the night-shift.
54 kvalificere dette som en af de farligste forureningskilder, idet forurening i form af beskadigelse af en arbejders mentale og fysiske helbred og af hans sociale og familiemæssige trivsel i modsætning til andre forureninger ofte er "irreversibel".
70 performance and absenteeism. To quote but one instance, an in quiry conducted in the Italian steel inoustry sector in l9c-6 found, having compared the performance of workers doing re-enti cal things by day and by night, that productivity during the nightshift is 8% lower than during the day.
Idet vi fortsætter, hvor vi standsede tidligere, og indtegner vor analyse i et diagram, kan vi gå frem på følgende måde.
Shifts that upset the normal rhythm of life by compelling the worker to rest at constantly changing times during the week, to est at intervals that che.nge every two days, to be at leisure when most other people work or stucy and to work when the others are at leisure: as we said before, shift.-work has, as a practice, richly deserved being considered as a polluting technology.
Lad os antage, at der findes en alternativ produktionsproces, og lad os se, hvorledes denne antagelse ændrer vor tidligere analyse.
It should, therefore, be treated as such by a cost-benefit ana lysis.
I almindelighed medfører renere teknologier højere omkostninger for virksomheden, der anvender disse, for således at sænke dens marginale nettoindtægter.
The deterioration of living conditions through the action of noises, pollution of different sources, etc. differs in nothing but in form frem pollution due to shiftwork.
Dette er ganske klart tilfældet for den individuelle virksomhed og ikke for samfundet som helhed.
We have already mentioned the relation existing between externa, lties and ACB.Vv'e shall now try to carry our analysis further on a more detailed level.
Lad os se på denne situation i følgende diagram: aktivitetsområde (skift)
If that makes sense, then cost-benefit analysis should contri-
¿ ­ dannedes gennem virksomhedens forureningsproduktion (bevægelse fra GΡ til LR ­ Ρ').
Let us suppose there is an alternative production process, and then see what changes are caused in our previous analysis by this a ssumption.
De resulterende marginale, sociale nettofordele bliver som vist forneden; o
Generally speaking, one can say "cleener"technologies are more expensive to enterprises adopting them, thus lowering their net marginal earnings.
Lad os nu sammenligne de to situationer ud fra den marginale sociale nettofordel.
Let us now compare both situations from the point of view of the net marginal social benefit.
Dersom det af virksomhederne etablerede undersystem anvendte forurenen­de teknologier og producerede på et plan, på hvilket dens marginale ind­tægter var lig nul, ville fordelene ud fra samfundets synspunkt være:
If the enterprises' subsystem employed polluting technologies and produced at a level where its marginal earnings equai zero, then from society's point, of view, the benefits would be:
Dersom man introducerede den nye teknologi og omkostningerne herfor blev båret af selve undersystemet i virksomheder, ville den marginale sociale nettofordel blive:
73 the enterprises' subsystem, then the net marginal social benefit would be:
Fordelene, der opnås gennem introduktionen af den ikke-forurenende teknologi, er derfor givet gennem forskellen mellem disse to udtryk, d.v.s. vil være lig med:
Therefore, the benefits derived from the introduction of the pollution-free technology will be equal to the difference between these two expressions, i.e. will t- equal to:
Introduktionen af den nye teknologi forøger de sociale nettofordele, hvis undersystemet i virksomheder er tvunget til at drives på det socialt op timale punkt. I så tilfælde ville fordelene blive!
The introduction of the new technology raises net social benefits if the enterprises* subsystem is made to operate at the social optimum point.
Evalueringen af forureningsfrie teknologier er ved at blive en stadig vigtigere udvikling inden for omkostnings-nytte-beregningen.
It must be said the evaluation of pollution-free technologies is an increasingly important development of cost-beneiit analysis.
Projekter til en reduktion i og eliminering af luft- og vandforurening kræver ofte konstruktionen af filtrerings- og renseudstyr, reservater til løftning af vandstanden i floder under tørkeperioder o.s.v.
Air and water pollution abatement and elimination projects often require the construction of filtering and cleaning equipment, re servoirs to raise the water level in rivers during dry periods, etc.
Det samme gælder for støjbekæmpelsesudstyr. Analysen foroven udvider denne angrebsmåde til at omfatte skifteholdsarbejde og viser ved hjælp af en meget enkel model, hvorledes projekter til elimineringen af forskellige forureningsformer kan evalueres og sammenlignes i forhold til situationer, i hvilke der ventes betydelige eksterniteter.
The same goes for anti-noise equipment, Our foregoing analv, sis extends this approach to the shift-labour case and shows, by m eans of a very simple model, how pollution-elimination projects of different kinds can be evaluated and compared in relation to situations in which considerable externalities ere expected.
En social angrebsmåde til omkostnings-nytte-beregningen af natarbejde - hvad enten dette er organiseret på skiftbasis eller ej - giver anledning til konklusioner, der - selv om de er vigtige - ikke nødvendigvis er gennemførlige.
A social approach to the cost-benefit analysis of nightwork, with or without shifts, gives rise to conclusions which, though relevant, are not necessarily practicable.
Rent alment tilvejebringer en social omkostnings-nytte-beregning ikke nogen særlig antydning m.h.t. dobbeltdagskiftsystemet.
Speaking in general terms, one can say that no particular indication is provided by social cost-benefit analysis on the twoshift work"day.
Hvad det tredie skift (natskiftet) angår - specielt i et turnussystem -berettiger de uønskede, tidligere nævnte følger til konklusionen, at et sådant skift kan siges at være en forurenende teknologi med indflydelse på arbejdernes fysiske og mentale trivsel og på deres sociale relationer.
As concerns the third (night) shift - esp-ici^lly under a rotation system - the abovementioned undesirable consequences justify the conclusion that such a shift amounts to a polluting tech nology effecting the workers' physical and mental integrity and their social relationships.
Ud fra omkostnings-nytte-beregningen må denne konklusion imidlertid stadig ses ud fra det sociale standpunkt med højere beskæftigelse og fuld beskæftigelse.
This conclusion, nevertheless, should be related to the social cost' benefit analysis of higher employment and full employment.
Vi kan herefter se, at dette er et indlysende tilfælde med modstridende mål, i hvilket prioriteringerne ikke kan bestemmes ved hjælp af den ene eller anden tekniske procedure. Alt afhænger af vedkommende parters politiske vilje (arbejderne og deres repræsentative organer inden for både sociale og politiske sfærer).
This is an obvious case, we see it now, of clashing goals, in which the priority of either cannot be decided by any technical proce dure, but, rather, by the political will of the parties concerned (the workers and their representative bodies on both the social and the political level).
En omkostnings-nytte-beregning, der dækker hele baggrunden for sådanne problemer, giver de ansvarlige mulighed for at træffe afgørelser om ud førelsen af beslutningsprocessen med fuldt kendskab til og bevidsthed om de mange involverede facetter.
A cost-benefit analysis of the whole range of such problems pro vides a full awareness to decision-makers during the decision-mak ing process.
Erkendelsen af, at natarbejde - hvad enten det er organiseret på skift basis eller ej - for det andet er ensbetydende med en forurenende tekno logi, stimulerer søgningen efter "renere" teknologier og efter en form for arbejdsorganisation, der - når den vedtages - også tilgodeser de sociale målsætninger for en maksimering af beskæftigelsen.
In the second place, the fact, revealed by the analysis, that nightwork , with or without shifts, is tantamount to a polluting technology, stimulates the search for "cleaner" technologies and for such an organization of work as may, once adopted, also satis.
I sidste ende står målene for omfattende beskæftigelse og stor anlægs udnyttelse i modsætning til natarbejdets helbredsmæssige virkninger.
In the final analysis, the goals of high employment and plant utilization rates clash with the health repercussions of night work.
Hvis sidstnævnte blev prioriteret højest, måtte de første to indtage andenpladsen.
If the principal priority were assigned to the latter, the former two would hove to take second place,
En måde til forening af målene ville være at anvende renere teknologier (der bør undersøges og afprøves) og ændre arbejdsorganisationen på nat skift i overensstemmelse hermed.
One way to reconcile such goals might be by adopting cleaner tech nologies (to be studied and tested) and by changing accordingly the organization of work during niqht shifts.
Vor undersøgelse har identificeret de vigtigste variabler, der skal over vejes ved beregningen og valget af de mest fordelagtige antal skift.
Research has identified the main variables to be considered in order to calculate end select the most convenient number of shifts.
Nogle af disse variabler har forretningsmæssige overvejelser som henvisningsramme, mens andre også afspejler interessen i de ugunstige sociale følger.
Of such variables, seme have management as their point of reference, others reflect, as well, concern with social repercussions.
Hvad førstnævnte angår, bør det bemærkes som en af vore konklusioner, at nogle af disse spiller en afgørende rolle ved konstruktionen af en metodologi og en model til bestemmelse af et anlægs optimale udnyttelsesniveau.
As regards the former, it is worth emphasizing, on balance, the decisive· role seme of them have played in the creation 'of a methodo logy end a model for the determination of a plant's optimum utili. zation level.
Selv om det i beslutningsprocessen involverede antal variabler faktisk er langt større, har vi på grund af problemer med bestemmelsen af kvantiteten heraf og for enkelthedens skyld koncentreret os om følgende: værdien af en investering i anlægsaktiver, afskrivning, inflation, arbejdsomkostninger og tendenser inden for arbejdernes krav.
Even though the number of variables considered in the decision-making process is much higher, we have cencentrated, due to quantification problems and for simplicity's sake, on the following few: value of investment in fixed assets, depreciation, inflation, the cost of labour, trend, in workers* demands.
Anvendelsen af kun et begrænset antal variabler blev også tilskyndet af vort ønske om at tilvejebringe en kort- og mellemsigtet ekstrapolation af fænomenet, selv om dette ikke kunne gøres på udtømmende måde.
Our adoption of a limited.number of variables was also due to our wish to provide an extrapolation of the phenomenon on the short and medium term, though not in an exhaustive manner.
Selv om vi er klar over, at en sådan analyse burde understøttes og konsolideres af økonometriske overvejelser i tilfælde, hvor der eksisterer identificerbare tendenser, har vi tilladt os at skitsere tendensen (undertiden modstridende) inden for de vigtigste indikatorer, som har vist sig at kunne belyse fænomenet.
Even when we realize such an analysis should be supported end strengthened by econometric considerations when easily identifiable trends are present, we have gone so far as to outline the occasionally con flicting trends evinced by the main indicators identified as able to throw light on the phenomenon.
For at gøre vor analyse komplet, dækker eet kapitel sociale overvejelser af ubestridelig betydning for en placering af problemet på en baggrund, der er bredere end virksomheden.
To complete our analysis, a chapter has been devoted to social considerations of undoubted relevance to the setting of the pro blem within a context wider than the enterprise.
Herigennem har vi etableret en række variabler, der indebærer sociale omkostninger, omend de ikke har nogen indflydelse på virksomhedens omkostninger.
Through them,some variables have been identified that, though not affecting the en terprise's costs, do involve social costs.
Disse omkostninger bør kvantificeres, for at man kan nå frem til en mere nøjagtig og omfattende evaluering af en virksomheds produktionsomkostninger gennem en "internisering" af eksterne omkostninger.
These, costs should be quan tified in order to attain a more accurate ard comprehensive valua-
Hvis en sådan beregning blev anset for at være fordelagtig, ville det blive nødvendigt at udarbejde en socialøkonomisk form for regnskabsføring for virksomhedsledelse, der omfattede både de økonomiske omkostninger og de ikke-økonomiske omkostninger, der kan tilskrives skifteholdsarbejde.
78 tion of an enterprise's production cost through internali sation of external costs. If such a calculation were deemed convenient; efforts should be made to work out a socioeconomic type ci account ing for business ménagement, considering both the economic and non-economic costs of work shifts.
Ud fra et socialt standpunkt afslører omkostnings-nytte-beregningen, at alle former for arbejdsorganisation baseret på specielt natskift
Social cost-benefit analysis tells us that any organization of work based on s night shift is, in particular, tantamount to
60 er ensbetydende med en "forurenende" teknologi.
"dirty" technology.
I det mindste i Italien dæmpes denne negative bedømmelse af prioriteringen, der tillægges væksten i beskæftigelsen.
Nevertheless, in Italy at least, such a nega tive judgement is tempered by the priority given to employment growth.
I praksis fremkommer der en konflikt mellem målet til beskyttelse af arbejderens fysiske og mentale trivsel (hvad natarbejde angår) og beskæftigelsesmålet.
In practice, conflicts emerge between the objective of defending the worker's physical and mental integrity (in the case of night work) and the employment objective.
Resultatet for natarbejdets vedkommende afhænger af den dominerende af de to prioriteringer og af forhandlingskraften bag disse.
.prevails end on the bargaining power behind them.
Dette resultat kan ikke generaliseres og varierer efter de forskelligartede, lokale arbejdsmarkedsforhold og efter værdi bedømmelserne, der er fremherskende blandt arbejderne, i det lokale samfund og i fagforeningerne.
At any rate, the outcome cannot be generalized and varies according to the different labour market situations and to the value judgements prevailing among workers, the local community and the unions.
Beskæftigelsesmålets absolutte prioritering, kendsgerningen at kendskabet til natarbejdets ugunstige virkninger er mindre udbredt og fagforeninger nes villighed til at acceptere et større antal skift - inklusive natskift i særligt tilbagestående egne tilskynder os for Italiens vedkommende til at mene, at der kun vil være ubetydelig opposition mod en mere udbredt anvendelse af skifteholdsarbejde.
As concerns Italy, the absolute priority given to the employ ment goal, the fact that knowledge of the ill efiects of night work is less widespread, the unions'willinoness to accept a high er number of shifts, even night-shifts, in some- particularly back ward areas make us think there will be less opposition in that respect.
Klassificeringen af arbejdet i natskift som en forurenende teknologi an tyder (bort set fra dets afvisning af disse grunde) behovet for at søge måder til en reduktion eller eliminering af det "forurenende" niveau.
The identification of nightshift work as a polluting technology suggests (apart, from its denial on that ground) the need to search for ways to abate or eliminate the "pollution" level. Research in that field should, in particular, be focused on preventive action