natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tendensen til i enheden igen at kombinere procesarbejdet med mæng­den af vedligeholdelses- og samordningsarbejde kr vet i produktionen gav sig til kende overalt.
The tendency to recompose the transformation work with the neces sary amount of maintenance and coordination work to produce was visible everywhere.
Dette sker i forskellige former - fra inkludering af indirekte arbejdskraft (værktøjsarrangement, vedligeholdelse, kon­trol) i maskinarbejdernes arbejde på maskinværksteder til sammenslutning af kontrol- og produktanalysefunktioner, mikroplanlægning og metoder i visse montagegrupper, til rekombinationen af operations-, vedlige­holdelses- og kontrolaktiviteter i procesindustrier, osv. En sådan tendens synes derfor at bestå af at give de direkte produktionsen­heder midlerne (= kompetence) til at forvalte deres egne, indre for­skelle i større omfang.
This appeared in various forms - from aggreg ation of indirect labour (tooling, maintenance, inspection) in the machine operators ' work in machine shops; to merging of inspection, product analysis functions, micro-planning and methods in certain assembling groups; to the recomposition of operation, maintenance, and inspection activities in process industries; etc.
Ombyttelighed af arbejdskraft inden for enheder
(or many) of the tasks that are present in the unit
Arbejdskraftens evne/villighed til at udføre alle (eller mange af) de opgaver, der er til stede i enheden (udveksling, alsidighed, osv.) syntes ofte at være den eneste karakteregenskab af det, der kaldes en "ø", og det fandtes at være til stede i hvert enkelt tilfælde.
(rotation, multi-skill, etc.) often appeared to be the only trait of what is called an"island", and it was found to be present in each instance.
Indre beredvillighed
Intrinsic readiness
Enhedens resultatorientering, ledelse af gensidig afhængige variable og ansvarlighed for at optage forskelle fra miljøet gør det nødvendigt at have en karakteristik, der allerede traditionsmæssigt er til stede i organisationsenhederne i procesarbejder eller i arbejdsholdene i produktionsarbejder - indre beredvillighed (Susman).
The unit's result-orientation, management of interdependent vari ables, and accountability for taking in any variance from the en vironment make it necessary to have a characteristic already tra ditionally present in the organisation units in process operations or in the work-teams in manufacturing operations
Udtrykt teknisk betyder "indre beredvillighed" organisationens evne til på en økonomisk måde at let kunne tilpasse indhold, orienteringer, for­deling og samordning af aktiviteter,efter bearbejdning, vedligeholdelse og samordning er blevet tilført systemet.
"intrinsic readiness" means the capability of the organisation readily to re-adjust, in an ec onomic way, contents, orientations, distribution, and coordination of activities after transformation, maintenance and coordination inputs have entered the system.
Det modsatte er en struktur, der er forudset på en fastlagt og usmidig måde uanset den produktive eller nyskabende opgave, der kan have været tildelt, eller omstændigheder.
όο which is pre-envisaged in a fixed and rigid fashion, regardeless of the productive or innovating task that may have been assigned or of circumstances.
Dette betyder, at samordning stort set finder sted ved "gensidig afhængighed", og hver enkelt gruppemedlems produktion kan være således, at den modificerer gruppens arbejdsforhold.
This implies that coordination largely takes place by "mutual interdependence" and the output of each memebr of the
Det er vigtigt at bemærke, at disse aspekter blev bemærket i organisa­tionsenheder af helt forskellige størrelser - fra adskillige tital af mennesker i "skibsbygningsøer" eller i stålværkers "driftsenheder" til fem eller seks mennesker i "transformer- eller værktøjsmaskinøeri', tre mennesker i "øer" for optiske instrumenter eller motormontage­grupper i automobilselskabet.
It is important to note that these aspects were detected in organis- sation units of widely di f f erring sizes
Hovedårsagerne til sådanne ændringer er allerede blevet omtalt.
The main causes of such changes have been already mentioned.
Det drejer sig især om international konkurrence, markedsuvished, omkost­ninger til råmateriale og arbejdsløn samt arbejdskraftens usmidighed.
They are, in particular, international competition, market uncertainty, raw material and labour costs, and manpower rigidity.
Mere bestemt:
More specific­ ally:
- International konkurrence og eksistensen af en økonomi (og et arbejdsmarked) der er særdeles segmenteret, gør ledelsen parat til at værdsætte ønskeligheden af at være i stand til at afgøreudelukkende på basis af økonomiske kriterier og uden tekniske/ organisationsmæssige hæmninger - hvorvidt produktionen af en underenhed skal fremstilles eller indkøbes.
International competition and the existence of an economy
Organisationsenhedens driftselvstændighed - hvis der ikke er nogen tekniske hæmninger -gør det muligt både at fremstille den uden problemer og at vise andre mindre selskaber, hvordan arbejdet udføres.
- allows it both to be extracted without problems and to teach how the work is done to other smaller companies.
- Vekslingen af markedsbehovet gør organisationsmæssig smidighed afgørende (at fremstille de krævede mængder og typer uden at skulle genudruste store systemer eller ændre komplicerede metoder)
(to produce the required volumes and types without re-equipping large systems or changing complex procedures) crucial.
- Markedspresset gør det kvalitative resultat, man har opnået til rimelige omkostninger, mere betydningsfuldt.
The market pressure make the qualitative result obtained at a reasonable cost more significant·
Stadig mere financiei kontrol og samtidig frasigelse af ansvar for kvalitet i fremstil­ling har ofte overskredet alle grænser.
More and more fiscal in spections and the simultaneous quality de-accountability in manufacturing have gone beyond any limit.
- De forøgede indirekte omkostninger i selskabet kan ikke længere klares ved at "holde kontrol med indirekte arbejdskraft", men ved at revidere selve formen af deres organisationsmæssige tildeling (f.eks. kontrol eller værktøj sarrangement).
The increased indirect costs in the company can be no longer handled by "controlling indirect labour", but byrevising the very design of their organisational allocation
- Usmidigheden i udnyttelse af arbejdskraft øver større indflydelse på grund af strukturens stivhed.
The rigidity of manpower utilisation is made more influent by the rigidity of the structure.
- Den tekniske, økonomiske og sociale uhåndterlighed af store systemer,
The technical, economic and social unmanageabili ty of large systems.
Men kan en så enorm proces udvikles uden problemer?
Yet, can such huge process develop without problems?
Vi har allerede set, at en gruppe er et organisationsmæssig under­system og også et socialt undersystem.
We have already seen that a group is an organisational subsystem and a social subsystem at the same time.
Hvis nu strukturen af denne "menneskelige opfindelse", dvs. under­systemet "øen" eller "gruppen", afgjort betinger udviklingen af nye karakteristikker i det sociale undersystem, bør det også understreges, at lovene af et sådant socialt undersystem har deres egen selvstændig­hed og kan. uden videre ikke manipuleres afhængigt af produktionsbehov.
"island" or "group", certainly impinges on the development of new characteristics of the social subsystem, it should be also stressed that the laws of such social subsystem have an autonomy of their own and cannot be freely manipulated depending on produc tion needs.
Der eksisterer også et andet "projekt" foruden ledelsens projekt for de mellemliggende sociale strukturer ­ arbejdernes og deres repræsen­tanters.
Also, another "project" in addition to the management's project exists for the intermediate social structures - the one of the workers and their representatives.
Det er på dette plan, at de vigtigste slutninger fra vor undersøgelse giver sig til kende: de organisationsmæssige ændringer ( meget vigtige og også i stand til at påvirke arbejdslives kvalitet) er der, men der er ikke noget socialt projekt for organisationen, eller et projekt, der har de nødvendige kriterier, metoder, forhandlingsmåder kultur og tidspro­grammer til at se spørgsmålet om ARBEJDSLIVETS KVALITET i øjnene.
It is at this level that the main conclusion from our investigation becomes apparent: the organisational changes (very important ones and also affecting the quality of working life) are there, but there is no social project on the organisation, or a project having the necessary criteria, methods, negotiation modes, culture and time schedules to face the issue of the QUALITY OF WORKING LIFE.
I modsætning til de organisationsmæssige karakteristikkers "tilfældige" natur har disse imidlertid (a) en "absoluthed" udtrykt i menneskelige behov og (b) et system med deres egen sociale overensstemmelse (dvs. de til­hører en model) , der ikke nødvendigvis er det samme som organisations­mæssig overensstemmelse.
(a) an "absoluteness" in terms of human needs, and (b) a system of social consistency of their own (i.e., they belong to a model), which is not necessarily the same as organisational consistency.
Indførelsen af en eller flere nye karakteristikker af en organisation­mæssig natur, der kan være tilstrækkelig til at tilpasse organisationen til dens produktive og økonomiske opgaver, er med andre ord ikke altid tilstrækkelig fra det sociale systems synspunkt: Den udøver indflydelse på visse generelle enkeltheder af den sociale model, mens den kræver nogen grad af overensstemmelse med andre enkeltheder.
In other words, the introduction of one or more new characterist ics of an organisational nature - which may be adequate to adjust the organisation to its productive and economic missions
Indførelsen af "øerne" har i almindelighed modificeret det sociale system meget lidt ­ måske med hensigt.
In general, the introduction of the "islands" has modified the social system very poorly - perhaps intentionally.
Vi har diskuteret den store udbredelse af "falske grupper" (ny organisation og gammelt socialt under­system) andetstédá.
We have discussed the wide spreading of "fake groups" (new organisation and old social subsystem) elsewhere.
Vi forudsiger derfor, at mange forventninger for organisationsmæssige goder vil blive skuffet.
Hence, we predict that many expectations for organisational benefits will be frustrated.
Dog har vi fundet undtagelsesvise ændringer i de sociale, strukturelle og funktionsmæssige karakteristikker.
- job specification disappears, everybody does everything, but this affects the stratification system and is only con sistent with an adequate training system
Ved lejligheder -
- control system
- jobbeskrivelse forsvinder; alle gør alt; men dette indvirker på lagdelingssystemet og er kun foreneligt med et egnet uddannelses­system
- the group decides who is to do what, but this implies a work au thority that cannot be enclosed into any multi-skill mechanism
- den tilsynsførendes rangmæssige rolle reduceres, og hans rolle som konsulent fremhæves; men dette berører den generelle samordningsmodel og er kun foreneligt med et socialt - i modsætning til et rangmæssigt - kontrolsystem
- the group performs maintenance, as well as trans formation,ac tivities, but this can hardly influence the modes of gener-
- gruppen bestemmer,hvem der skal gøre hvad; men dette betyder en arbejdsmyndighed, der ikke kan rummes i nogen alsidig mekanisme - gruppen udfører ikke blot procesarbejde, men også vedligeholdelse, men dette kan næppe undgå at øve indflydelse på formerne for nyudvikling (formidling af viden) og er kun foreneligt med en omfattende, nyskabende mekanisme
(memory allocation) and it is only consist ent with a widespread innovation-generating mechanism
- Gruppen forhandler om produktkvantiteten, men dette indvirker på aflønningssystemet og arbejdsmarkededs forhold og er forene­ligt med arbejdernes indsigt i den økonomiske side af selskabets virksomhed.
The group negotiates the product quantity but this affects the pay system and industrial relations and is consistent with the workers ' informed awareness of the economic figures of corporate.
Hvor der er fundet eksempler på ændring, syntes ledelsen ikke at rette særlige opmærksomhed på enten arbejdernes fornødenheder eller en kon­sekvent omskabelse af det sociale system til en anderledes model - ifølge vor mening nøjagtig det samme der også skete med "planlagte ændringer".
Where instances of change have been detected, the management did not seem to devote any specific care to either the workers ' needs or a consistent transformation of the social system into a different model - precisely what has also happened, in our view, in "planned changes".
Dette skulle ikke forbavse nogen med undtagelse af de standhaftige tilhængere af arbejdshumanisering, som troede, at ledelsen også kunne blive engageret i opgaven med at udvikle et nyt socialt system i forbindelse med en ny måde at arbejde på.
This should come to no surprise to anybody, except those work-humanis- ation addicts who believed the management could be also committed with the task of designing a new social system along with a new, way of work ing.
I de undersøgte tilfælde (på den samme måde som i næsten alle de plan­lagte ændringer) blev ledelsens anstrengelser med at opnå økonomisk effektivitet hæmmet eller fremmet, hvilket havde indflydelse på de sociale konsekvenser af organisationsmæssige valg. De var -
(in the same way as in almost all of the planned changes), the management's effort to achieve econom ic efficiency received drives or met with constraints that influenced the social consequences of organisational choices.
- teorien om sociale systemer, organisationsmæssig adfærd og forholdet mellem teknologi og organisation samt det sociale system; dette har næppe haft nogen indflydelse i Italien, selv ikke efter
- the knowledge system concerning social systems, organisational behaviour, and the relationship of technology to the organis ation and to the social system; this has hardly had any influence in Italy
50 strukturelle årsager havde iværksat en ændring, som tilfældet har været i de angelsaksiske lande; denne teori om arbejdernes psykologi og fysiologi; den har haft nogen indflydelse, ikke gennem den akademiske verden (som i USA),eller gennem regeringsindsats (som i Den tyske Forbunds­republik), men gennem private eller offentlige studiegrupper i forbindelse med fagforeningerne (SMAL, Clinica del Lavoro, osv.).
65 the knowledge system concerning the worker's psychology and physiology; it has had some influence not through the acad emic world
- arbejderne: ændringer i arbejdernes kulturelle og sociale sammen­sætning har afgjort - i kraft af fagforeningskrav - udøvet en stærk indflydelse ved at fremhæve den sociale uantagelighed af rang­ordningens diktatoriske tænkemåde, overdrevne lagdeling, ulige arbejdsbelastninger eller for hurtigt arbejdstempo.
the workers: the workers' cultural and social-composition changes have certainly had - through union demands - a strong in fluence in emphasising the social unacceptability of the hierarchy
Direkte ændringer er blevet udført af arbejderne i deres daglige aktivitet (uformel og virkelig organisation); fagforeningerne har foruden at udarbejde almindelige forslag om arbejdsdeling (en usædvanlig tildragelse i andre europæiske lande) også sædvanligt i forbindelse med disse forslag forhandlet om andre as­pekter, såsom: det formelle forfremmelsessystem, incitamentsystemet, bevægeligheden i og uden for grupperne, arbejdsmiljøet, arbejdstid og -pauser, strømmen af teknisk ledelsesinformation og nye investeringer.
European countries), has also, as usual, negotiated such aspects as: the formal upgrading system, the incentive system, the mobility within and without the groups, the work environment, working hours and breaks, the technical-managerial information flow, and new investments.
Disse forhandlingsværktøjer (nogle af dem klassiske og andre ikke så klassiske) har været anvendt af fagforeningerne med det udtryk­kelige formål for øje at indføre ændringer i selskabers sociale organisation.
(some of them classical and others not so classical) have been used by the unions for the expressed purpose to introduce changes in the companies ' social organisation.
Men forholdsregler, der anvender indirekte værk­tøjer til at opnå et mål, må have dette mål meget klart for øje: hvilken sociale organisation ønsker fagforeningen at gennemføre?
But any action that uses in direct tools to achieve a goal must have this goal very clear: what social organisation does the trade-union want to implement?
Efter en tidlig fase, i løbet af hvilken også de italienske fag­foreninger var under indflydelse af modeprægede formler (arbejds­berigelse, gruppearbejde, osv.), synes tilfældene i vore under­søgelser nu at vise, at fagforeningerne har anlagt et pragmatisk synspunkt på organisationsmæssige modeller og en planlagt indstil­ling over for visse aspekter af ændring i industrielle systemer.
(job enrichment, group work, etc.), the cases in our surveys appear now to show that the unions have taken a pragmatic approach to organisational models and a planned approach to certain aspects concerning change in industrial systems.
Det bør bemærkes, at ændringer på den organisationsmæssige enheds plan på den ene side er en slutfølge af stratetiske, strukturelle og ledelsesmæssige valg, der berører produktionssystemet og den generelle organisation (selskabsplanet). Disse er imidlertid ikke topledelsens
It should be noted that any change at the level of organisation­ al units is, on one hand, a corollary of strategical, structural, and managerial choices affecting the production system and the general organisation
51 autokratiske valg, men de er impliceret i indviklede processer, der udtrykt i politiske foranstaltninger er del af det, som vi kalder industriel politik, og udtrykt i videnskabelig undersøgelser det, som vi kalder industriel økonomi.
These are not, however, top management's autocratic choices, but they are involved in complex processes which ­ in terms of political action ­ are parts of what we call industrial policy, and ­ in terms of scient­ ific studies
Begge er under indflydelse af for­midlere i konflikt med arbejdsgiveren og af fænomener af en direkte social og politisk natur.
Both are in ­ fluenced by agents conflicting with the employer and by phenomena of a clearly social and political nature.
Mens sammensætningen af organisationsmæssige mellemenheder på den ene side skal anses for en følgeslutning af industriel politik og økonomi, kommer den(på den anden side)ud for en form for social manipulation, der på den mere eller mindre bevidst eller planlagt måde i virkeligheden er udledt af udviklingen af det sociale system i almindelighed og især fra fornødenhederne, kulturen og det objektive væsen af arbejdende men­nesker og deres kollektive handlinger.
(at its own level] with a social project design which, in a more or less conscious or planned manner, derives, in fact, from the development of the social system in general and, in partic­ ular, from the needs, culture, and objective make­up of the men at work and their collective actions.
De organisationsmæssige mellemenenheders plan er derfor en slags mødested for to bølger, der strømmer sammen fra forskellige steder - bølgen af økonomisk, produktiv tilpasning og bølgen af social ændring.
The level of the intermediate organisational units is, therefore, a sort of meeting point of two waves flowing together from different places - the wave of economic productive adaptation and the wave of social change.
På dette sted er der konflikt og modsætninger, og dog dannes der også på det samme sted en syntese, der har en forholdsvis per­manent karakter.
At that point, there are conflict and contraddictions, yet a synthesis having a comparatively permanent character is also formed at that same point.
Det, der udtrykt mindre metaforisk,synes at give sig til kende selv fra denne undersøgelse, er sammenstrømningen af et organisationsmæssigt behov for "indre beredvillighed" med et socialt behov for individuel og gruppevis selvforvaltning.
In less metaphoric terms, what seems to emerge even from this invest igation is the flowing together of an organisational need for
Det førstnævnte kan ikke opfyldes uden det sidstnævnte, og det «sidstnævnte er kun en ordmæssig, ideologisk tildragelse uden den førstnævnte.
latter is just a verbal ideological occurrence without the former.
Vi tror, at dette er sagens kerne i "kvalitativ ændring", der i vort forskningsprojekt syntes at være bebudet af mange tilkendegivelser, men som på ingen måde er blevet iværksat.
We believe this is the core of the issue of a "change in kind" which, in our research project, appeared to be heralded by many indications but which has by no means implemented.
INDHOLD
CONTENT'S
REGIONAL FORDELING AF EKSPERIMENTER
INTRODUCTION QUANTITATIVE DATA: METHOD OF COLLECTION AND RESULTS
REGIONAL FORDELING AF EKSPERIMENTER EFTER TYPE
The French version of this report includes case studies which are available, in English, on request.
BESTEMTE EKSPERIMENTTYPER OG PRODUKTIONSPROCESSER
Table 17 : Table 18 : Table I9 : Table 20 : Table 21 : Table 22 :
Formålet med den første rapport udarbejdet af A.N.A.C.T. (fodnote: Rapport over nye former for arbejdsorganisation udarbejdet af Det europæiske Institut - februar 1978) om emnet nye former for arbejdsorganisation var at fremsætte en almindelig analyse af eksperimenter ved at betragte dem i et meget bredt sammenhæng, der kunne belyse nye former for arbejdsorganisa­tion.
The aim of the first report undertaken by A.ÌT.A.C.T. (1) on the subject of New Forms of Work Organisation was to present a general analysis of experiments by viewing them in a very wide context which could shed light on New Sorms of Work Organisation.
Ved analyse af eksperimenterne i forbindelse med nye former for arbejdsorganisation skal man erindre positionen af sociale partnere og offentlige myndigheder, politikker til ansporing og støtte af eksperimente­ring, forskningens stade samt omstrukturering af produktionssystemet og ændringer i den aktive befolkning.
When analysing the experiments relating to New Forms of Work Organisation, one must keep in mind the position of social part ners and public authorities, policies inciting and supporting experimentation, the state of research, as well as the restructuring of the production system and changes in the active population. lation.
Nogle få vigtige beslutninger bør bringes i erindring her, da deres tilsidesættelse kan hæmme en korrekt udlægning af eksperimenterne.
A few important conclusions should be recalled at this point, as disregarding them may impair a proper interpretation of the experiments.
Først og fremmest mangel i virksomheder på forhandlinger og overenskomster om reorganisation af arbejde.
First of all the lack, in enterprises, of negotiations and agreements on work reorganisation.
For det andet, de vidtrækkende ændringer i den aktive befolkning; tilbageholdelsen af immigration, en tydelig forbed­ring i uddannelsesniveauet og en betydelig forøget proportion af kvinder i aktiv tilværelse.
Second, the deep changes in the active population: the checking of immigration, a marked improvement in the level of training and a considerably increased proportion of women in active life.
Endeligt krisen, der berører produktionsystemet, den vigtige omstrukturering, den er underkastet, og den vanskelige fremtid, som den står overfor med overskud af arbejdskraft og betydelig under­beskæftigelse.
Finally the crisis affecting the production system, the important restructuring it is undergoing and the difficult future it faces with overabundant manpower and considerable under-employment.
I denne politiske,økonomiske og sociale sammenhæng er denne rapports formål at analysere hovedtrækkene af eksperimenter med arbejdsre.organisation i Frankrig.
In this political, economic and social context, the aim of the present report is to analyse the main features of work reorganisation experiments in France.