natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vi undersøgte de ansattes reaktioner over for disse ordninger.
We asked for a comparison wtth the prerrious
Af de 38 ansatte, som havde mulighed for at sammenligne 4­holdsskiftet med 3­holdsskiftet (5 af dem havde ikke oplevet 3­holdsskiftet) var der 10, som foretrak 4 skift fremfor 3 skift (Tabel 1).
The same nudrer felt ürat there was no difference, and 18 said ttrat they were better off under the 3-shift system.
Foretrækker 4 skift Ingen forskel
23.2 lb difference
Flertallet (N = 31 eller 72,1%) mente, at lørdagsarbejde var den største ulempe, 8 (18,6%) var især imod ferieordningerne, og 2 mente, at mødetidspunkterne var den største ulempe.
(ltl = 31 or 72.t2) found Saturday working to be the main disadvantage:
Den mest populære fordel er den kortere arbejdsdag, fordi den betyder mere fritid (N = 5) og mindre træthed (N = 28); 4 nævnte den højere løn.
I (18.6t) objected trnrticularly to the holidaytirnes ttre nost Jmlmrtant arrangenents, and 2 found the starting disadvantage.
Den hypotese, at et 4 χ 6 timers skift ikke er gennemførligt, fordi man må give afkald på lørdagen, modbevises derfor delvis i dette tilfælde.
advantage is the shorter working llhe nost trnpular tj-ne per day, because it glves more free time
Vi konkluderede dette fra svarene til spørgsmålet om, hvorfor arbejderne havde valgt 4­holdsskiftet.
4 mentioned the higher earnings.
Der var forskellige årsager til, at man havde valgt 4holdsskiftet : 7 af arbejderne (16,3%) mente, at 4holdsskiftet i sig selv var attraktivt, d.v.s. den opnåede fritid, den kortere arbejdsdag og mindre træthed.
4-shift system is at least no werse, or even better.
25 arbejdere (55,8%) havde først og fremmest fore taget valget på grund af den implicerede afdeling.
The hylnttresis that a 4 x 6 shift system is not feasible because of ghe sacrifice of saturday is thus partry contradicted in this case.
Man henviste her til den større tryghed i jobbet i den nyere open-end afdeling og til de bedre arbejdsforhold (mere plads, mindre støv, mindre støj).
lye would, however, quarify this by saying that there are more aspects to be considered than merely saturday working on the one hand, and from reduction of working hours on the other. l{e concluded this the answers to the question aski.ng why workers had opted for the
4 arbejdere (9,3%) tillagde den højere løn størst betydning.
systen had been chogen:
Hvad angår de resterende 7, var der ikke tale om noget valg, da de var blevet rekrutteret til et 4-holdsskift.
7, since they had question of option in the case of the remaining been recruited for a 4-shift system. oreralr, we may say that the choice of the 4-shift system was governed by the system itselfonly to a linited extent, and more by the resulting advantages asregards job security and working conditions.
Som helhed kan man sige, at valget af 4-holdsskiftsystemet kun i begrænset omfang var bestemt af selve systemet, men i højere grad af de dermed forbundne fordele med hensyn til tryghed i jobbet og arbejdsvilkår.
4,19o' 5 men are working and 4 on the on t*re peruanent night sttift (norning - norning - night) alternating shift lilith regard to phy,sical stresE, there are distinct bottLenecks for the A - I.{ - A shif,t concentrated round ttre nornlng shift: two thirds of the group fourd this ahift very tiring.
Baggrunden for disse reaktioner er af større betydning end en numerisk analyse af dem.
The other shifts, which are reaLly more difficult, received fwer couplaints.
Vi har allerede fastslået, at nogle anser en kortere arbejdsdag for at have størst betydning på grund af deres modtagelighed for fysisk belastning.
The short weekends between newcomers on tlre A - M - A shift). shlfts were considered particularly difficrrt t on the N - li! - M shift, where täere is a transition fron night to rcrning rcrklng
Det er muligt, at disse personer anser en kortere arbejdsdag for at være det vigtigste krav.
0500 hrs on Sunday norning to 0500 hrs on llonday norning), and on the A - M - A shift, in the changeover from afternoon shift
Andre, for hvem fysisk belastning ikke er noget problem, er imod tabet af lørdagsfrihed og de reducerede ferier.
Complaints in connection hrith health lrere rare.
Der var 15 mænd og 17 kvinder.
(5t ) mentioned this, stomach disorders being involved in
Gennemsnitsalderen var 27,1 år.
(25.58) both cas€s.
Kvinderne var gennemsnitligt et par år yngre end mændene. En tredjedel var gift.
This percent,age is lower than in
Cirka halvdelen af gruppen var blevet rekrutteret for nylig i forbindelse med åbningen af afdelingen. Den anden halvdel kom fra andre afdelinger i virksomheden.
The low figrure rnay be due to tlreir generaS.ly short careers in sttiftwork and to the large proportion working under the 2-shift systen in this group.
Omkring 19 personer ud af gruppen havde ingen tidligere erfaring med skifteholdsarbejde.
lltre problens that the 4-shift system entails for @activities are similar in sme cases to tlrose of the traditional
De 17 kvinder er alle beskæftiget på et af de to eftermiddag-morgen-eftermiddag (E - M - E skift). Der er også 6 mænd på dette skift.
Soluti-onE have to be fourrl for fanily ueaLtines and for looking after the children.
Med hensyn til fysisk belastning er der tydelige flaskehalse for E - M - E skiftet. Disse ligger koncentreret omkring morgenskiftet: to tredjedele af gruppen fandt dette skift meget trættende.
Firm B because in one third of the cases the trErtner does not goout to work or else parents or in-laws can becalledontohelp.
Det er muligt, at holdenes sammensætning her spiller en rolle (en overvægt af kvinder på E - M - E skiftet), samt hvor mange års erfaring, man har haft med skifteholdsarbejde (betydeligt flere nyankomne på E - M - E skiftet).
some of ttre workers p,ointed out that the free week does not conpensate for the loss of saturdaysbecause they get bored during that, week or because onry the weekend is imtrnrtant.
De korte weekender mellem skiftene blev anset for vanskelige på N - M - M skiftet, hvor der er en overgang fra nat- til morgenarbejde (en pause fra kl. 5.00 søndag morgen til k.
rtris means that it is impossible ever to take 2 weeksr horiday insuccesgionunless5weeksareworkedc.ontinuousry(i.e.,2cycreswithout a free week in between).
5.00 mandag morgen), og på E - M - E skiftet ved overgangen fra eftermiddagshold (som slutter kl. 21.00 lørdag aften) til morgenhold (kl. 5.00 mandag morgen).
Ttrere is also a restriction as regards horiday dates, since not everybody can take the same 2 in succession i.t, weeks. rf everybody wanted to take 2 weeks off would have to be spread over different nonths.
Procent delen er lavere end i Virksomhed A (25,5%) og lavere end hvad, man normalt ville forvente for en gruppe skifteholdsarbejdere.
$rere not properly infomed about the system because the fonner holiday
De problemer, som 4holdsskiftet medfører for social- og familie aktiviteter minder i nogle tilfælde om dem, der fandtes i det traditionelle 3-holdsskift.
( 3 weeks I arrangements collective shutdown) had been allowed to continue for the first holiday period
Der må findes løsninger med hensyn til familiens spisetider og børnepasning.
There had therefore been no experience of the nehr holiday arrangements for
En anden årsag er, at der ikke går megen tid tabt ved transport til og fra arbejdet.
198 t at the time of the interviews.
Endnu en faktor, som gør sig gældende i 4-holdsskiftet, er, at det er nødvendigt at arbejde på 3 ud af 4 lørdage.
arrangements satisfactory, while
Dette virker klart forstyrrende ind på klub- og selskabsaktiviterer. Andre aktiviterer kan flyttes til friugen.
(N =rr) is that it is no longer possible to traver far, since only
Nogle af arbejderne fremhævede, at friugen ikke kompenserer for tabet af lørdge, fordi de kommer til at kede sig i løbet af den uge, eller fordi det kun er weekenden, der betyder noget.
(N = 4) were concerned not so much about the duration dates, which night not coincide wiür local fair d.ays.
Det betyder, at det er umuligt nogensinde at tage 2 ugers sammenhængende ferie, medmindre man arbejder 6 uger i et stræk (d.v.s.
This may be an element in the evaLuation of ttre 4-shift system whose weight is und,erestimated by those concerned.
2 cykler uden en friuge ind imel­lem).
Is the 4-shift system preferred to a traditional
Ni personer var ikke ordentligt informeret om systemet, fordi de tidligere ferieordninger (3 ugers kollektiv lukning) havde fået lov til at fortsætte i den første ferieperiode (juli 1980).
18 would prefer and 3 prefer other a traditional 3-shift system (55.38) (9.3*): regular daytine working or systems a 2-shift llrre system.
Fem personer fandt ferieordningerne tilfredsstillende, mens 18 fandt dem utilfredsstillende.
4-shift system as attitude therefore raj-ses comtrnred wittr 13.38) r and this favourabte the average.
Hovedårsagen (N = 11) er, at det ikke længere er muligt at rejse ret langt, da man kun har 1 uge til rådighed.
Ttre female workers attach much nore imtrnrtance to the free week (70.68 find this the most irnportant advantage, as compared with 40.0t arcngst ttre men).
Andre (N = 4) bekymrede sig mindre om feriens længde og mere om tids­punktet, som ikke nødvendigvis faldt sammen med de lokale markedsdage (kermisdagen).
The free week is i.nlnrtant to a large nunleer of the wonen because they then have ample ti-oe to deal with the housework.
Dette kan spille ind i vurderingen af 4­holds­skif tet, hvis betydning er undervurderet af de implicerede arbejdere.
Whether this preference for 4 shifts also relates to the other shift system used (A - M - A) is not clear,
De kvindelige arbejdere tillægger friugen langt større betydning (70,6% mener, at dette er den vigtigste fordel, sammenlignet med 40,0% af mændene).
There was agreement concerning the main disadvantage of the
Friugen er betydningsfuld for et stort antal kvinder, fordi de da har tilstrækkelig tid til husligt arbejde. Dette kan måske forklare den
4-shift systen with the 4 x 5 shift system of Firm A, but adapted with a permanent night shift, alternating shift, and A-M-Ashift.
Der var enighed om den vigtigste ulempe ved 4holdsskiftet : lørdagsarbejde (N = 16). 7 personer mener imidlertid, at ferieordningen er den vigtigste ulempe.
latter group, one ttrLrd would prefer the 4 x 6 of ttris predominantry systen because of ttre shorter working day.
Friugen mener man også er en fordel.
Ttre free week is also found to be an advantage.
Skønt disse forskelle ikke er tilstrækkeligt holdbare rent statistisk, fremgår det, at det hovedsagelig er arbejderne på de vanskeligste skift, som ville vælge de kortere arbejdsdage i systemet med 4x6 timers skift.
Arthough these differences are insufficiently reliable statisticalJ-y, it appears that it is rnainly the workers on the most difficult strift systens who would opt for the shorter daysof the 4 x 6 shift system.
Dette bekræfter vore konklusioner med hensyn til Virksomhed A, nemlig at systemet især værdsættes af de arbejdere, som er mest modtagelige for fysisk belastning.
Ttris confirms our findings in reslnct by of Firn A, i.e., that the system is apprecLated trnrticularly workers who are most susceptible to physical stress.
Baggrund og Struktur
Background and Frarnework
Tekstilindustrien i Irland, Udviklinger.
Industry in lreland.
Fornyelser i Skifteholdssystemet i Firma A
Shif t lrRrrovation in Company A
Fornyelser i Skifteholdssystemet i Firma Β
Summary and 0vera11 Trerrds
Baggrund og struktur
Baclcgroundand Framework
Det var hensigten at foretage et studium af fornyelser i skifte­holdsarbejdet i 2 tekstilvirksomheder ved Irlands vestkyst, begge placeret i nærheden af mellemstore byer i amterne Kerry og Mayo. Den fornyelse i skifteholdsarbejdet, som blev udvalgt til analyse var en overgang fra et 3 χ 8­timers skift (d.v.s.
It was proposed to canry out a study of shift innovation in two terrtileconrtrnnioe on tlre ilest coast of freland, each located near neditun sized,tornrs in cornntieo Kerry and Mayo respectively. ltre shift innovatisn identified for analysis vas a ctr,angeover frorr a previous 3 x 8-hourshift (i,e.
8­16; 16­24; 24­8) til det nuværende 4 χ 12­timers skift (8­20; 20­8).
I an - 4 pro, 4 pm - nidniglrt; nidnight - 8 an) to a present4 lc lZ-hsur shift (8 am - 8 pn; 8 Bm- 8 am).
I dette studium vil følgende blive undersøgt:
lttis study sets out to ocplore i
(2) Reaktionerne på fornyelsen fra virksomhedsledelsen og fra tilsynsførende for skiftehold og afdelinger.
The factErs innovation that led to the shift opted for,
Deres syn på følgerne af fornyelsen.
Iheir penceptions of the consequencesof tle innovation.
(3) Skifteholdsarbejdernes og deres repræsentanters syn på hovedårsagerne til fornyelsen og på forandringsprocessen.
(3) the perceptions of the shiftworkers and ttreir representativesregardiag the dominant reasons for ttre irurovation and the procesoof change.
Det nye 12­timers skifts betydning
Ihe significance of ttre new shift * t}te 12 hour shift,
Studiets grundmodel er skitseret nedenfor (Figur 1)
I?re baelc model of the study is outljned below (figure f)
Støtte og begræns­ninger
SupporLs and constraints
Faciliteter kantine sundhedstjeneste pauser
Evaluation of How the idea the change developed
Arbejdstids­fleksibilitet Jobreaktion Tilfredshed med
Flexibii i ry of hours Job re a ct ionsl with
(4) Resultatvariablerne behandler forholdsvis grundigt de reaktioner, som et udvalg af skifteholdsarbejdere havde til fornyelsen, med ekstra vægt på tilfredsheden med det nuværende 12timers system.
Perceptions_of specific suppörts, changes, introd.uced by the companies
Der blev lagt vægt på følgende:
Pernception of organisationar constraints operating
- Syn på belønninger eller kompensation - Syn på særlige støtteforanstaltninger og forandringer, som er indført af firmaerne - Syn på faktiske organisatoriske begrænsninger - Skifteholdsarbejdernes engagement i skifteholdsarbejdet og i arbej dsarten/erhvervsgrenen, herunder : fordele ved skifteholdssystemet ulemper ved skifteholdssystemet
Commiünentof shiftworkers to shiftrvork anä to tyf" of work/industry, includ.ing: advantages of the shift systemdisadvantages of the strift system
Ovenstående blev undersøgt i lyset af forventede resultater og uforudsete resultater.
Ihese were explored. irr te:ms of the ocpected outcomes and unforeseenoutcomes.
- En samlet redegørelse af de tilpasningsstrategier, der blev anvendt (a) af skifteholdsarbejderne (b) af virksomheden for at gøre tilvænningen til fornyelserne lettere. Det arbejde, som beskrives her, blev udført i perioden januar juli 1981.
- An overall statement of the coping strategies (a) by shiftworkers
Der blev indhentet baggrundsdata om den irske tekstilindustri. Ledelsen på forskellige niveauer blev udsat for dybtgående interviews.
rtre work reported here was conducted d.uri'g the period January to July 19g1.Background data on ttre Terctile rrodustry in rreland. was obtained. l,lanage- melrt at different leve1s in the truo companies were interviewed in depth.
Der blev udarbejdet spørgeskemaer med det formål at måle holdningerne til ændringer i skifteholdssystemet, og de efterfulgtes af databehandling og offentliggørelse af resultaterne.
Questionnairbs developed to measure attitudes touards the shift innovationswere adnin'istered followed by computer analysis efld write-up of the results.
Tekstilindustrien i Irland - Udviklinger
Ihe TeJctiJe lrdustry in lreland, ir Ilevelopments ofthe lrish Republic has beenbysltcc essive goverrlments in order
Tekstilindustrien i Den Irske Republik har traditionelt været beskyttet fra konkurrence udefra af skiftende regeringer for at sørge for beskæftigelsesmuligheder.
Ibaditionallyr the textile jndustry protected. from external competition to provide employment opportunities.
Denne beskyttelse blev bevaret til begyndelsen af 1970erne.
lhis protection was rnaintained ttre early lg70ts.
Handelsmæssigt har den irske tekstilindustri klaret sig tilfredsstillende i 1970erne.
the trading performance of the Irish terctile industry has beensatisfactory in the l$/Ots.
Selv i en nedgangsperiode var der en tendens til nedbringelse af underskuddet.
There $as a tendency to narrow thedeficit eve,n in a recessionary period.
Mens der i 1970erne fortsat har været importoverskud i tekstilsektoren, er væksten i eksporten højere end væksten i importen, og det er derfor sandsynligt, at handelsbalancen for tekstilindustriens vedkommende vil være positiv i hvert fald i slutningen af 1980erne.
I{triJ.e there have beencontinufug irnFort surpluses througlnout the 19701s in ttre textiletrade, the rate of grorrrttr in ocports is higtrer than that of iinportsand thus it is likely that the textile trade wiIL have a positivetrade balance by at least ttre late 1980rs.1
Tekstilindustrien tegner sig for ca. 8 % af produktionen i Irland.
Terctiles account for about 8%of manufacturing output in lreland.
Underafdelingerne jute og syntetiske stoffer (især syntetiske stoffer) kunne fremvise årlige produktivitetsstigninger på 11,7 % i midten af 1970erne og var ydermere det område, hvor beskæftigelsen steg.
Ttreir objective is to maintain the terctiles sector in Ireland atits present size in ttre industrial scene through rationalisationand ocpansion of domestic industry and investment fron abr'oad. the two-year period 1979h98O ttre IDA approved projects in ttrissector to employ 11900 persons wittr a fixed asset iavesturent of924 miJ-Iion.
Det er deres mål at bevare den irske tekstilsektors nuværende størrelse på den industrielle scene gennem rationalisering, udvidelse af den hjemlige industri samt
Dmploynent figures show that 191980 were enployed in the Terctile Sectorl h t978t wtrile more recent figures provided by ttre csdnote a decrine e'g' from 18r8oo in t979t to 1/1300 io 1980.
I skønnet for januar noteres et yderligere fald til 16.000. Disse tal ligger lavere end IDAs skøn.
"ot"t",rrti"uy ttrose fourd in developing courtries, r+troare najor competitors,
Dets andel af kemofiberproduktionen er steget fra 0,9 % i 1976 til 1,6 % i 1978. Mens den irske andel af EFs syntetiske produkter er steget siden midten af 1970erne, er EFs samlede produktion af syntetiske stoffer faldet hurtigere end den samlede tekstilproduktion.
Ifhile ttre rrish share of Eff slmttretic products has increased since the nid-1970rs, overall ffic production in synthetics has declined at a faster rate ttran ttre decline in totar terctile production.
Tekstilindustrien er den industrisektor, hvor skifteholdsarbejde hyppigst forekommer. 3
Texti-Lesemerges as the group wittr ttre higlrest jncidence of shiftwork anongindustrysectors.3 52.8%of workers in Tesctlles (n: g21g) are engaged inshif t, anaverage of 36%for the wtrole of those companies wtro engage in shif twork i:r industry.
52,8 % af arbejderne i tekstilindustrien
Shiftr,vork kenium
Skifteholdstillæg
79.g% on the first shift.
For skifteholdsarbejde udbetales normalt et tillæg til den løn, der betales for normalt dagarbejde.
tl fisoes lm for 1981 report rates of r6.s%t zv2sr", 30431/3%, for 22 s2 4 shifüyork c;rcIes.
19,9 % for første skift; 20,6 % for andet skift; 24,4 % for tredje skift.
Reasons given to the ESRf for operating group were 3
33^- % for 2, 3- og 4-holdsskift. 3
(1) (Z) process ßa..9%)a^nd a^nd
De årsager, der blev givet til ESRI, for at operere med skifte holdsarbejde inden for tekstilindustrien var følgende:
Technical Nature of the *odrrction Etuctuations in demand ( tS . + % ).
Store anskaffelsesudgifter og produktionsprocessens tekniske karakter var de væsentligste årsager til skifteholdsarbejde i Firma A og B.
Hig[ capital costs and Technical ldature of ttre productionprimary reasons for shiftwork in Companies A and B.
Fornyelser i skifteholdssystemet i Firma A
Innovation in Cornpany A
Firma A er et datterselskab af en stor kemisk virksomhed, som er storproducent af kemofibre (i Fjernøsten).
Company A is a subsidiary of a large chenical conpany nhich is a majorrnanufacturer of synthetic fibres (in the Far East). hrtlding of theptra^nt, which cost some €,92nillion, rüas comremced tn 1914.
Bygningen af fabrikken, som kostede ca. 52 millioner pund, biev påbegyndt i 1974.
Itre plantis divided into two rnajor divisions, a spirxdng plant nhi.ch comencedproduction in April t977t and a fibre plant w?rich initiated production in November 1977.
Fabrikken er opdelt i 2 hovedafdelinger, en spindeafdeling,
I?re present study is concerned with shiftinnovation in the synttretic fibres plant. üre totat conplerc enrptr-oys461(males:342ifemales:119).
Ved tørring ekstraheres væden fra polymeren, så der dannes et hvidt pulver.
Ihis dried polyner is dissoLved by acid.
Proces I arbejdere tager sig af denne første fase.
Process I operators look after this first stage.
I næste fase pumpes syren med polymero­pløsningen igennem en ekstruder, som frembringer råfiberfila­menter.
In the nerct stager the acid with thepolyrner solution is pumpedthrouglr a spinnerette which produces filam€nts of raw fibre.
Denne råfiber omdannes til filamentbundter, som vaskes, tørres og derefter afskalles mekanisk for at frembringe færdig­varens uldagtige form.
I?ris raw fibre is transformed into bundles offilarnent which are washed, ttren dried, and mechanically peeled to of the finistred product.
Proces II arbejdere styrer denne fase.
Process give the wool-like characteristics II operators monitor this stage. serrrices, including compressed air,
Offentlige værker forsyner fabrikken med en række ydelser, bl. a. komprimeret luft, vandbehandling, etc.
UtiJ-ities supplies a nwrber ofilater treaünentr e & . to the lüant,
Herudover arbejder kemiske prøvemestre, elektrikere og tilsyns­førende samt underordnet fagligt og teknisk personale i hvert hold under afdelingslederens ledelse.
Irr additionr each shift, chemical testers, electricians and supewisors operateunder the rnanagementof the Plant l,Ianager, and ancillary professional and technical persorurel.
Produktionsprocessen i fiberafdelingen er fuldt kontinuerlig ­den standser ikke i nogen fastlagt ferie.
Systens and ttre Sa^nple the production process in the Fibre Plant is fualy continuous - it does not shut down for any set holidays.
Der opereres med et 4­holdsskiftsystem ­ A, B, C og D. I en 24­timers periode arbejder 2 hold i hver 12 timer, og 2 hold holder fri.
It operates a { crew shiftsystem - shifts A, B, C a^ndD. In any 24-hour period, 2 shifts work
Det samlede antal tilsynsførende/arbejdere/håndværkere, etc. i et 12­timers skift er ca. 30.
. operators/craftsnen i.nately 30 men.
Det samlede antal beskæftigede i denne afdeling til dækning af skift er 128.
etc. who operate .rny one 12-Jrour shift is approrc-ltre total employed in this plant to cover shifts is
arbejdere tilfældigt udvalgt fra 5 underafdelinger og 4 skifte hold.
4 shift system.
Udvalget på 21 var taget blandt 91 arbejdere, som havde oplevet begge skiftehoIdssysterner (dette svarede nogenlunde til et udvalg på 24 %).
rhe starting and finishing times of this shift over a 2{-hour period were as follows:
7-15 (daghold) 15-23 (aftenhold) 23-7 (nathold)
7 atn (niehts)
D = Daghold; A = Aftenhold; N = Nathold; F = Fridag
(fl three free weekends (Saturdays and Sunilays)
Uge 1=7x8 timer = 56 timer Uge 2=5x8 timer = 40 timer Uge 3=5x8 timer = 40 timer Uge 4=4x8 timer = 32 timer lait 168 timer Gennemsnit pr. uge 42 timer
4 Surdays free, a,nd 4 Saturdays free3 long weekends, or Fbidaye Saturday, Srmday, I'bndayeor Saturd.ay, Sr.urday, Monday.
Grundtimetallet pr. uge var 40 med 2 timer beregnet som over arbejde.
lttis sttift constitutes and 2 hours calculated
ungt; fabrikken var lige blevet bygget, og produktionen blev sat i gang for første gang.
Or.ganisational f'actors urder ttre Pr.esent l2phoru'_svstem
3.2.3 Fornyelse i Skifteholdssystemet
As pointed out above, stri-ftworkerst
De faktorer i 8-timers systemet, som skabte størst utilfredshed var:
Double time is paid for Saturdays and Sr.ndays;treble tirne is paid for bank holidays.