natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• ca. 3 mio. EUR fra Phare-programmet til tre paraplyprojekter (herunder de løbende arbejdsopgaver vedrørende Phare-temalinks, miljørapportering og udvikling af telematiske net), • 1,5 mio. EUR fra GD for Erhvervspolitik til programmet for dataudveksling mellem administrationerne (IDA) til e-EIONET-arbejde og • godt 1 mio. EUR til ajourføring af CORINE Land Cover, idet Europa-Kommissionen og medlemsstaterne bidrog til denne investering.
• approximately EUR 3 million provided by the Phare Programme under three umbrella projects (including the ongoing work of Phare topic links, environmental reporting and telematic network development) ; • EUR 1.5 million from the Enterprise DCs 'Interchange of data between administrations' programme (IDA) for eEIONET work; and • over EUR 1 million for the update of CORINE land cover, the European Commission and member countries matching this investment.
En betydelig del af driftsudgifterne er anvendt dl at finansiere de europæiske temacentre.
A significant part of the operational expenditure is used to fund the European topic centres.
I 2000 tegnede andelen af det samlede beløb, som gik til temacentrene, sig for 48 %. Dette tal har ligget temmelig stabilt i hele agenturets levetid.
In 2000, the proportion of the total going to the topic centres was 48 %.
Nøgletallene for budgetmidler og personaleressourcer er:
Key figures for budgetary and staff resources are as follows:
Indtægter 1998­2001
Income 1998-2001
Udgifter (E) 1998 & 1999, budget (B) 2000 8c 2001 og flerårigt budget (MAB) 2002 og 2003 (mio. EUR)
Expenditure (E) 1998 & 1999, budget (B), 2000 & 2001, and multiannual budget (MAB), 2002 & 2003 (million EUR)
Personale & administration (afsnit 1 og 2) 9,1
Staff 8Í administration (titles 1 and 2)
Driftsudgifter (afsnit 3)
Operational expenditure (title 3)
Driftsudgifter (afsnit 3) og tilhørende personaletildeling (mandemåneder) for 1999­2001, opgjort efter programområde og projektgruppe
Operational expenditure (Title 3) and related staff allocations (staff months) for 1999-2001 by programme area and project group
Mdr.2
Months2
Mdr.
Months
Tilstand og kvalitet
State and quality
Sektorer og instrumenter
Sectors and instruments
Forskningsformidling, nye spørgsmål
Research dissemination. emerging issues
Regelmæssig indikator­baseret rapport
Regular indicator-based report
Offentlig adgang til information
Public assess to information
Institutionelt netværkssamarbejde
Institutional networking
Service- og netværksinfrastruktur
Service and network infrastructure
Informations­ og netværksteknologi
Information and networking technology
Samlede projektbevillinger
Total allocated to projects
Ekspertmøder, oversættelser
Expert meetings, translations
Tallene for 1999 og 2000 bygger på indgåede forpligtelser (budget).
The figures for 1999 and 2000 are based on commitments (budget).
Kun lønklasse A og Β
Only grades A and Β
D (hjælpepersonale)
D (service staff)
Personale, opgjort efter kategori og køn pr. 31. december 2000
Staff by category and sex on 31 December 2000
Personale, opgjort efter kategori og nationalitet pr. 31. december 2000
Staff by category and nationality on 31 December 2000
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
Luxembourg: Office for Official Publication of the European Communities
Energi og miljø i Den Europæiske Union
Energy and environmentin the European Union
Meddelelse til læserne Indholdet af denne rapport afspejler ikke nødvendigvis Europakommissionens eller andre EU-institutioners officielleholdning.
Note The contents of this publication do not necessarily reflect theofficial opinions of the European Commission or other European Communities institutions.
Hverken Det Europæiske Miljøagentur ellerenkeltpersoner eller selskaber, der optræder på agenturetsvegne, kan gøres ansvarlige for den anvendelse, som måtteblive gjort af informationerne i denne rapport.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on thebehalf of the Agency is responsible for the use that may bemade of the information contained in this report.
Yderligere oplysninger om EU fås på Internet via Europaserveren (http://europa.eu.int).
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Trykt på ikke-klorbleget papir
Printed on recycled and chlorine-free bleached paper
Det Europæiske Miljøagentur Kongens Nytorv 6DK-1050 København K Danmark Tel: (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-mail: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
European Environment Agency Kongens Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K Denmark Tel: (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-mail: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
Indledning ......................................................................
Introduction....................................................................
1.Mindskes miljøpåvirkningen fra energiproduktionog forbrug?...............................................................
1.Is the use of energy having less impact on theenvironment?............................................................
2.Bruger vi mindre energi?..........................................14
2.Are we using less energy?........................................14
3.Hvor hurtigt øges energieffektiviteten?...................16
3.How rapidly is energy efficiency being increased?...16
4.Sker der en omlægning til mindre forurenende brændstoffer? ........................................................... 18
4.Are we switching to lesspolluting fuels?.................18
5.Hvor hurtigt indføres vedvarende energiteknologier? ................................................... 20
5.How rapidly are renewable energy technologiesbeing implemented?.................................................20
6.Bevæger vi os i retning af energipriser, som ihøjere grad medregner miljø-omkostningerne?.......22
6.Are we moving towards a pricing system thatbetter incorporates environmental costs?................22
Energi og miljø i Den Europæiske Union
Energy and environment in the European Union
Dette er den første indikatorbaserede rapport, som Det Europæiske Miljøagentur har udarbejdet om energi og miljø.Den dækker landene i Den Europæiske Union (EU).Formålet erat udstyre politiske beslutningstagere med oplysninger, til atvurdere, hvor effektivt miljøpolitikker og -hensyn integreres ienergipolitikker i overensstemmelse med denmiljøintegrationsproces, der blev iværksat af Det Europæiske Rådpå topmødet i Cardiff i 1998.
This is the first indicator-based report produced by the European Environment Agency on energy and theenvironment. It covers the European Union (EU), and isdesigned to provide policy-makers with the informationnecessary for assessing how effectively environmental policiesand concerns are being integrated with energy policies, inline with the environmental integration process initiated bythe European Council’s Cardiff Summit in 1998.
Rapporten sigter på at støtte EU'ssjette miljøhandlingsprogram og levere input til en bæredygtigudvikling i EU ud fra et miljømæssigt synspunkt.
The reportaims to support the EU sixth environmental actionprogramme and in this way to provide input, from anenvironmental perspective, to sustainable development in the EU.
Energi er af afgørende betydning for økonomisk velfærd.
Energy is central to social and economic well-being.
Dengiver personlig velvære og mobilitet og er væsentlig forhovedparten af den velstand, som skabes inden for industri oghandel.
Itprovides personal comfort and mobility, and is essential tomost industrial and commercial wealth generation.
Energiproduktion og -forbrug belaster dog i væsentliggrad miljøet og bidrager herunder til klimaændring,beskadigelse af naturlige økosystemer og forringelse af detmenneskeskabte miljø, og energiproduktionen og -forbruget kanhave skadelig indflydelse på menneskers sundhed.
However,energy production and consumption place considerablepressures on the environment, including contributing toclimate change, damaging natural ecosystems, tarnishing thebuilt environment and causing adverse effects to humanhealth.
EU's energipolitik afspejler disse vidtrækkende spørgsmål og hartre vigtige mål:
EU energy policy reflects these wide-ranging issues and hasthree main goals:
• • • forsyningssikkerhed konkurrenceevne miljøbeskyttelse
• • • security of supplycompetitivenessenvironmental protection.
Selv om disse områder kan behandles særskilt, er de kraftigtforbundet indbyrdes.
While these areas may be considered separately, they arestrongly interrelated.
Forbedringer i energieffektiviteten gavnerf.eks. forsyningssikkerheden ved at nedsætte energiforbruget ogbegrænser endvidere også emissionerne af drivhusgasser ogforurenende stoffer ved at nedsætte forbruget af fossilebrændstoffer.
For example, improvements in energyefficiency both benefit security of supply by reducing theamount of energy consumed and reduce emissions ofgreenhouse gases and pollutants by reducing theconsumption of fossil fuels.
Liberaliseringen af energimarkedet og den størrepriskonkurrence gavner endvidere konkurrenceevnen vednedsættelse af omkostningerne, men medmindre de eksterneomkostninger fuldt ud indregnes (internaliseres) og styringen afenergiefterspørgselsen forbedres, kan omkostningsreduktionenmedføre prisnedsættelser, der sandsynligvis vil fungere som endemotiverende faktor for energibesparelser, og som endog viltilskynde til øget energiforbrug.
On the other hand, energymarket liberalisation and more price competition benefitcompetitiveness through reduced costs, but unless externalcosts are fully internalised and energy demand management
I overensstemmelse med målene for energipolitikken er despecifikke miljømålsætninger for EU's energipolitik forintegration af miljøhensyn (se Europa-Kommissionensmeddelelse om integration af miljøhensyn i Fællesskabetsenergipolitik, 1998):
In line with the energy policy goals, the specificenvironmental objectives of EU energy policy onenvironmental integration (as detailed in the European Commission communication on environmental integrationwithin Community energy policy, 1998) are to:
• • at begrænse energiproduktionens og -udnyttelsensmiljøpåvirkningat fremme energibesparelser og energieffektivitetat øge den andel, som udgøres af produktion og udnyttelse afrenere energi
• • reduce the environmental impact of energy productionand usepromote energy saving and energy efficiencyincrease the share of production and use of cleanerenergy.
I denne rapport gives udfra indikatorer en vurdering af defremskridt, der er opnået inden for energisektoren i retningmod integration af miljøhensyn.
This report provides an assessment, based on indicators, ofprogress by the energy sector towards environmentalintegration.
Ved hjælp af disse undersøgesudviklingen i EU som helhed og i de enkelte medlemsstater, ogindikatorerne understøttes, hvor det er muligt, af en analyse affremskridtene i retning mod opfyldelse af kvantitative mål.Faktorer, som har haft indflydelse på ændringer, erblevetvurderet, og der er blevet foretaget kvantitative analyser,hvor det var muligt.
These examine performance in the EU as awhole, as well as in individual Member States, and aresupported, where possible, by an analysis of progress towardsquantitative targets.
Med udgangspunkt i indikatorerne ertendenserne i perioden 1990-99beskrevet, og disse er blevetsammenlignet med basisfremskrivningen frem til 2010, somstammer fra Europa-Kommissionens undersøgelser, og hvori detantages, at politikker vedtaget i 1998 fortsætter, og at EU'sfrivillige aftale med bilindustrien om nedsættelse afkuldioxidemissioner fra nye passagerkøretøjer bliver overholdt.
Factors that have affected change areexamined and quantitative analysis is provided where feasible.The indicators examine trends over the period 1990–99 andcompare these with baseline projections to 2010, whichoriginate from European Commission studies and assumeboth a continuation of policies adopted by 1998, and that the EU voluntary agreement with the car industry on reducingcarbon dioxide emissions from new passenger cars will behonoured.
I rapporten behandles der i overensstemmelse med densektorspecifikke rapporteringsstrategi, som agenturet harvedtaget, seks strategiske spørgsmål med sigte på at give ensystematisk vurdering af alle aspekter af integration afmiljøhensyn inden for energisektoren.
In line with the sectoral reporting strategy adopted by the Agency, the report addresses six policy questions to provide asystematic evaluation of all aspects of the environmentalintegration of the energy sector.
1.Mindskes miljøpåvirkningen fra energiproduktion og forbrug?
1.Is the use of energy having less impact on the environment?2.Are we using less energy?3.How rapidly is energy efficiency being increased?4.Are we switching to lesspolluting fuels?
2.Bruger vi mindre energi?
5.How rapidly are renewable energy technologies beingimplemented?
6.Bevæger vi os i retning af energipriser, som i højere gradmedregner miljøomkostningerne?
6.Are we moving towards a pricing system that betterincorporates environmental costs?
Selv om der er opnået visse vellykkede resultater, er der somhelhed ikke opnået tilstrækkelige fremskridt inden for de flestemiljøintegrationsområder, som denne rapport omfatter.
Overall, while there have been some successes, there has beeninsufficient progress in most of the areas of environmentalintegration covered by this report.
Irelation til ovenstående seks spørgsmål kan der drages følgendekonklusioner:
In relation to the above sixquestions, the following conclusions can be drawn:
1.(a)Emissionerne af drivhusgasser i EU faldt fra 1990 til 2000,men vil sandsynligvis ikke falde yderligere uden supplerendeforanstaltninger frem til 2010 og derefter på grund af øgedeenergirelaterede emissioner (unclear sentence).Igangværende succesrige initiativer i visse medlemsstater visertilsyneladende vejen frem.
1.(a)Emissions of greenhouse gases in the EU fell between 1990and 2000, but without additional measures are unlikely tofall further to 2010 and beyond because of increasedenergy-related emissions. Ongoing successful initiatives insome Member States appear to point the way forward.
(b)Tiltag til at mindske luftforureningen som følge afenergiudnyttelsen, viser sig at være vellykkede, idet en rækkemedlemsstater er på rette kurs til at opfylde dereduktionsmål, der er fastsat for 2010.
(b)Measures taken to reduce atmospheric pollution fromenergy use are proving successful, with a number of Member States on track to meet the reduction targets setfor 2010.
(c)Olieforureningen fra raffinaderier, offshoreanlæg ogsøtransport er blevet reduceret, men belaster stadig ivæsentlig grad havmiljøet.
(c)Oil pollution from coastal refineries, offshore installationsand maritime transport has been reduced, but still placessignificant pressures on the marine environment.
2.Energiforbruget er stigende, hovedsagelig som følge af en vækstinden for transportsektoren, men også inden for husholdnings- ogservicesektoren. Der forventes dog en opbremsning istigningstakten frem til 2010, når forbedringerne afbrændstofeffektiviteten er gennemført.
2.Energy consumption is increasing, mainly because of growth intransport but also in the household and services sectors.However, the rate of increase is expected to slow by 2010 asfuel efficiency improvements in transport are realised.
3.Forbedringerne i energieffektiviteten har været langsomme, menforbedringerne, som er opnået i nogle medlemsstater visermuligheder ved gode praksisser og strategier.
3.Improvements in energy efficiency have been slow, butimprovements in some Member States are showing thepotential benefits of good practices and strategies.
4.EU er ved at omlægge fra kul til det relativt renere naturgas, menefter 2010 forventes der ingen yderligere omlægninger. Endviderevil nogle kernekraftværker blive taget ud af drift, og hvis disseerstattes med kraftværker baseret på fossile brændstoffer, er detsandsynligt, at kuldioxidemissionerne vil stige.
4.The EU is switching from coal to the relatively cleaner naturalgas, but after 2010 no further switching is expected.Furthermore, some nuclear installations will retire and, if theseare replaced by fossil fuel plants, increases in carbon dioxideemissions are likely.
Dette understregerbehovet for yderligere at styrke støtten til vedvarendeenergiproduktion.
This underlines the need to furtherstrengthen support for renewable energy sources.
5.Hvis de nuværende tendenser fortsætter vil målene forvedvarende energi sandsynligvis ikke blive nået, men erfaringernefra visse medlemsstater antyder, at væksten eventuelt kanfremskyndes med egnede støtteforanstaltninger.
5.Renewable energy targets are unlikely to be met under currenttrends, but experience in some Member States suggests thatgrowth could be accelerated by appropriate support measures.
6.Trods stigninger i energiafgifterne er de fleste energipriser i EUfaldet hovedsagelig som følge af faldende internationale priser påfossilt brændstof, men også som følge af liberaliseringen afenergimarkederne.
6.Despite increases in energy taxation, most energy prices in the EU have fallen, as a result mainly of falling international fossilfuel prices but also of the liberalisation of energy markets.
I mangel af politikker, som er egnede til atinternalisere de eksterne energiomkostninger og forbedrestyringen af energiefterspørgselsen, er det sandsynligt, at dereducerede priser vil fungere som en demotiverende faktor forenergibesparelser og kan endog tilskynde til øget energiforbrug.
Inthe absence of appropriate policies to internalise the externalcosts of energy and improve energy demand management,reduced prices are likely to act as a disincentive to energysaving and may encourage energy consumption.
I de følgende afsnit gives der en vurdering af hvert af de centraleenergi- og miljøpolitiske spørgsmål.
The following sections provide an assessment of each of thekey energy and environment policy questions.
1.Mindskes miljøpåvirkningen fraenergiproduktion og forbrug?
1.Is the use of energy having lessimpact on the environment?
Drivhusgasemissioner Drivhusgasemissionerne i EU fra udnyttelse af energi faldtforholdsmæssigt mindre end de samlede drivhusgasemissionermellem 1990 og 2000 og øgede derved deres andel af de samledeemissioner til 82 %.
Greenhouse gas emissions Greenhouse gas emissions in the EU related to the use ofenergy fell proportionately less than total greenhouse gasemissions between 1990 and 2000, increasing their share ofthe total to 82 %.
Faldet i energirelaterede emissioner kan tildels tilskrives engangsreduktioner i Tyskland og Storbritannien.Ikke desto mindre opfyldte EU sin forpligtelse til at stabiliserekuldioxidemissionerne på 1990-niveau i 2000.
The reduction in energyrelated emissionscan be partly attributed to one-off reductions in Germany andthe UK. Nevertheless, the EU achieved its commitment tostabilise carbon dioxide emissions in 2000 at 1990 levels.
Det vil dog blive vanskeligt for EU at opfylde målene i Kyotoprotokollen om reduktion i 2010 af de samlededrivhusgasemissioner med 8 % i forhold til 1990-niveauet.
However, it will be difficult for the EU to meet its Kyoto Protocol target of reducing total greenhouse gas emissions by8 % from 1990 levels by 2010.
Udenyderligere foranstaltninger er det sandsynligt, at de samledeemissioner i 2010 vil være på samme niveau som i 1990, hvor etyderligere fald i ikke-energirelaterede emissioner vil bliveudlignet af en stigning i de energirelaterede emissioner,hovedsagelig båret af transportsektoren.
Without additional measures,total emissions in 2010 are likely to be about the same as in1990, with a further fall in non-energy related emissions beingoffset by a rise in energyrelated emissions, driven mainly bythe transport sector.
Hvis det antages, at Kyoto-protokollens mål skal opfyldesudelukkende ved anvendelse af nationale foranstaltninger, harhovedparten af medlemsstaterne ikke gjort tilstrækkeligefremskridt til at sikre, at de opfylder deres mål i henhold til EU-byrdefordelingsaftalen.
Assuming that the Kyoto Protocol target will be met usingonly domestic measures, the majority of Member States havenot made sufficient progress to ensure meeting their targetsunder the EU burden-sharing agreement.
Analyser af målopfyldelse er gennemførtpå grundlag af 1999-data, viser, at Finland, Frankrig, Tyskland,Luxembourg, Sverige og Storbritannien reducerede de samledeemissioner tilstrækkeligt til at være på rette vej til at nå deres målfor 2010.
Distance-to-targetsanalysis performed on the basis of 1999 data shows that Finland, France, Germany, Luxembourg, Sweden and the UKreduced total emissions at least enough to be on track toachieve their 2010 targets.
I alle medlemsstaterne med undtagelse af Sverigeforholder det sig imidlertid sådan, at de energirelateredeemissioner mellem 1990 og 1999 enten faldt mindre end ellersteg mere end de samlede emissioner.
However, in all Member States,with the exception of Sweden, energyrelated emissionsbetween 1990 and 1999 either fell less than or increased morethan total emissions.
Energiforbruget efter 2010 forventes fortsat at stige, i detmindste frem til 2020.
Beyond 2010 energy consumption levels are expected tocontinue to increase, at least to 2020.
At opfylde Europa-Kommissionensforeslåede mål om en samlet emissionsreduktion i EU på 1 % omåret fra 1990-niveau frem til 2020 ville kræve langsigtedeændringer i energiproduktionen og -forbrugsmønstrene(kraftværker, bygninger, transport osv.).
Meeting the European Commission’s proposed EU total emission reduction target of1 % per year from 1990 levels up to 2020 would require longterm changes in energy production and consumptionpatterns (power plants, buildings, transport, etc.).
Disse mønstrebestemmes af de beslutninger, der træffesi den nærmestefremtid, hvorfor en reduktion af fremtidige energirelateredeemissioner kræver politisk handling nu.
Thesepatterns will be determined by decisions taken imminently, soreducing future energyrelated emissions requires policyaction now.
De samlede drivhusgasemissioner i EU faldt mellem 1990 og2000, men de energirelaterede emissioner, som tegner sig forlangt den største komponent, faldt betydeligt mindre, hvilketgør det usandsynligt, at der kan opnås væsentlige reduktioner ide samlede emissioner i de kommende årtier.
Total EU greenhouse gas emissions fell between 1990 and2000, but energyrelated emissions, by far the largestcomponent, fell considerably less, making significant reductionsin total emissions in coming decades unlikely.
De fleste medlemsstater har ikke reduceret drivhusgasemissionerne i overensstemmelse med deres andel af EU'sforpligtelse i henhold til Kyoto-protokollen.
Most Member States have failed to reduce greenhouse gasemissions in line with their share of the EU commitment underthe Kyoto Protocol.
Reduktionen af energirelaterede drivhusgasemissioner i løbet afdet sidste årti blev opnået via betydelige reduktioner inden forproduktionssektoren og energiforsyningsområdet og blev forstørstedelens vedkommende udlignet af en stigning inden fortransport.
The reduction in energyrelated greenhouse gas emissions overthe last decade was achieved through considerable reductionsby the manufacturing and energy supply sectors, mostly offsetby growth in transport.
I medlemsstaterne gennemføres der en række initiativer for atbane vejen for langsigtede reduktioner af drivhusgasemissionersom følge af udnyttelse af energi.
A number of initiatives to pave the way for long-termgreenhouse gas emission reductions from energy use areongoing in Member States.
F.eks. har syv medlemsstater allerede indført CO
For example, seven Member States have already introduced carbon taxes.
Ændringer i energirelaterededrivhusgasemissioner opgjortefter erhvervssektor, 1990–99
Change in energy-relatedgreenhouse gas emissions byeconomic sector, 1990–99
Udviklingen i de samlede og deenergirelaterede drivhusgasemissioner i forhold til opfyldelseaf Kyoto-protokollens mål, 1999
Performance in reducing totaland energyrelated greenhousegas emissions to meet Kyoto Protocol targets, 1999
Drivhusgasemissioner i alt
Total greenhousegas emissions
Husholdninger ogservicesektoren
Households and services