natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvad angår det tekniske samarbejde i 2003,øgede Eurosystemet sin støtte til de tiltrædendelandes centralbanker for at hjælpe dem med atforberede deres medlemskab af ESCB og Eurosystemet. Disse aktiviteter fokuserede primærtpå statistik, juridiske spørgsmål, betalingssystemer, pengepolitik og operationelle aspekter, menomfattede også andre centralbankområder, fx finansiel stabilitet og finansielt tilsyn, pengesedler, intern revision og informationsteknologi.
Among other topics, this seminar covered monetary and exchange rate policies and the practical functioning of the Exchange Rate Mechanism II (ERM II).
De 10 tiltrædende lande – Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen,Slovenien og Slovakiet – og de 15 nuværende EU-lande underskrev tiltrædelsestraktaten på Det Europæiske Råds uformelle møde i Athen16. april 2003.
The ten acceding countries – the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia – and the 15 current EU Member Statessignedthe Accession Treaty at the informal European Council meeting in Athens on 16 April2003.
To yderligere lande–Bulgarienog Rumænien–har endnu ikke afsluttet tiltrædelsesforhandlingerne, men blev stillet i udsigt,at de kunne indtræde i EU i 2007.1 Tiltrædelsestraktaten indeholder rammen og betingelsernefor udvidelse af EU til 25 medlemslande.
Two additional countries – Bulgaria and Romania – have not yet concluded accessionnegotiations but were giventhe prospect ofjoining the EU in 2007.1 The Accession Treatysetsouttheframeworkandconditionsforenlarging the EU to 25 Member States.
Alle denuværende og nye medlemslande skal ratificeretraktaten, før udvidelsen kan finde sted.
All thecurrent and new Member States have ratified the Treaty.
Som endel af ratificeringsprocessen blev der afholdt folkeafstemninger i alle de tiltrædende lande (bortset fra Cypern).
As part of the ratification process, all of the acceding countries except Cyprus held public referendums: these nine countries votedin favour of joining the EU, eight of them by alarge majority.
De ni lande stemte for EU-med-lemskab – otte af dem med et stort flertal.
Theseactivitiesfocused primarily on statistics, legal issues, payment systems, monetary policy and operational issues, but also involved other areasof central banking, such as financial stabilityand supervision, banknotes, internal audit andinformation technology.
Dette kapitel giver et overblik over den senesteøkonomiske, finansielle og juridiske udvikling ide tiltrædende lande og beskriver mere detaljeretnogle af Eurosystemets forberedelser i forbindelse med tiltrædelsen.
Thischaptergivesanoverviewofrecenteconomic, financial and legal developments inthe acceding countries and describes in moredetail some of the accession-related preparatoryactivities carried out by the Eurosystem.
Ved tiltrædelsen vil de 10 lande indgå i ØMUenmed status som "medlemsland med dispensation" (lande, der endnu ikke har indført euroen),og deres centralbanker bliver del af ESCB.
Uponaccession,thetencountries will join EMU with the status of “Member States witha derogation” (countries which have not yetadopted the euro) and their central banks willbecome part of the ESCB.
Såsnart det vurderes, at disse lande har opnåetholdbar konvergens vurderet efter Maastrichttraktatens kriterier,2 vil de indføre euroen, og deres centralbanker bliver en del af Eurosystemet.
Once these countriesaredeemedtohaveachievedsustainableconvergence in compliance with the Maastrichtconvergence criteria2, they will adopt the euroand their central banks will become part of the Eurosystem.
Begrebet "tiltrædelseslande" henviser til de 10 tiltrædende landeog Bulgarien og Rumænien.Se artikel 121, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
1The term “accession countries” is used to refer to the ten accedingcountries and Bulgaria and Romania.2See Article 121(1) ofthe Treaty establishingthe European Community.
Begrebet "kandidatlande" henviser til de 12 tiltrædelseslande og Tyrkiet.
3 The term “candidate countries” is used to refer to the 12 accessioncountries and Turkey.
I 2003 var Eurosystemet fortsat involveret i tiltrædelsesprocessen inden for alle sine kompetenceområder. Eurosystemet stod for den policyorienterede og tekniske dialog for at hjælpe detiltrædende landes centralbanker med at forberede deres integration i ESCB og efterfølgende i Eurosystemet.
In 2003 the Eurosystem continued to be involved in the accession process in all its areasofcompetence.Itconductedpolicyandtechnical dialogues to help prepare the centralbanks of the acceding countries for integration into the ESCB and, subsequently, the Eurosystem.
Hvad angår den policyorienterededialog, blev der skabt en række bilaterale kontakter med de tiltrædende landes centralbankerfor at drøfte penge- og valutakurspolitik og andre centralbankemner.
As regards the policy dialogue, anumber of bilateral contacts were made with theaccedingcountrycentralbankstodiscussmonetary and exchange rate policies and othercentral banking issues.
Hovedformålet var atfremme den gensidige forståelse for de kommende udfordringer.
The main aim was to try to enhance mutual understanding of the challenges ahead.
Derudover deltog ECB fortsat i den økonomiske dialog mellem EU ogkandidatlandene3 og i november 2003 fremlagdeden en rapport om de tiltrædende landes udfordringer vedrørende makroøkonomi og finansielstabilitet for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.
In addition, the ECB continued to be involved in the “Economic Dialogue” between the EU and the candidatecountries3 and, in November 2003, it presentedareportonmacroeconomicandfinancialstability challenges in acceding countries to the Economic and Financial Committee.
1DENVIGTIGSTE ØKONOMISKE OGFINAN-SIELLEUDVIKLING OGPOLITIKSPØRGSMÅL
1KEY ECONOMIC AND FINANCIALDEVELOPMENTS AND POLICY ISSUES
I 2003 forsatte Eurosystemet med at overvågeden økonomiske og finansielle udvikling i de tiltrædende lande.
In 2003 the Eurosystem continued to monitor economic and financial developments in the acceding countries.
De mest relevante økonomiskeemner for Eurosystemet var inflationsudvikling,penge- og valutakurspolitik, økonomisk vækstog real konvergens, udvikling i betalingsbalancen og finanspolitik.
The most relevant economic issues for the Eurosystem were inflation developments, monetary and exchange rate policies, economic growth and real convergence, balance of payments developments and fiscal policy.
Overvågningen af de finansielle markeder omfattede den seneste udviklinginden for både banksektoren og på obligationsog aktiemarkedet.
The monitoringoffinancialmarketsincludedrecentdevelopments in both the banking sector andbond and stock markets.
For det tredje kan der opstå et midlertidigt inflationspres fra tiltrædelsesrelateredefaktorer, fx prisliberalisering, tilpasning af fødevarepriserne, når de tiltrædende lande vedtagerden fælles landbrugspolitik, og afgiftstilpasninger i overensstemmelse med fællesskabsretten.Endelig vil konvergensprocessen sandsynligvistil en vis grad påvirke inflationsresultaterne i dekommende år som følge af "Balassa-Samuelson-effekten" (se boks 4) og lønpresset, hvis virkningformentlig afhænger af udviklingen i de nominelle valutakurser.
Third, temporary inflationary pressures may also arise from accession-related factors, such as price deregulation, an adjustment of food prices as the acceding countries adopt the Common Agricultural Policy, and indirect tax adjustments required by EU law. Finally, thecatching-up process is likely to affect to someextent the inflation performance in the comingyears as aresult ofthe “Balassa-Samuelsoneffect”(see Box 4) and wage pressures,theimpactof whichislikelytodependonthebehaviour of nominal exchange rates.
PENGE- OG VALUTAKURSPOLITIKDe tiltrædende lande har flere forskellige pengepolitiske strategier, hvilket afspejler deres nominelle, reale og strukturmæssige forskelle.
INFLATIONInflation rates in the acceding countries havefallenremarkablyquicklyinrecentyears.Average inflation has now fallen from doubledigit rates at the end of the 1990s to a level closeto that of the euro area.
Noglelande med faste valutakurssystemer anvender etvalutakursmål, mens andre lande benytter sig afinflationsmål eller blandede strategier.
In early 2003 averageinflation was even below the euro area level.Towards the end of 2003 a pick-up in inflationratestoslightlyaboveeuroarealevels wasrecorded.
To landehar en unilateral tilknytning til euroen med et udsvingsbånd på +/-15 pct. I 2003 var de tiltrædende landes valutakursordninger uændrede,selv om de pengepolitiske rammer i adskilligetiltrædende lande blev finjusteret med henblik påtilpasning til den kommende monetære integration.
However, progress with disinflationcontinued to vary across individual countries.Whilesomecountriesrecordedverylowinflation and, in a few cases, even temporary decreases in general price levels, the disinflation process is not yet complete in others.
INFLATIONInflationen i de tiltrædende lande er faldet bemærkelsesværdigt hurtigt i de seneste år.
MONETARY AND EXCHANGE RATE POLICIESThe acceding countries maintain a variety ofmonetarypolicystrategies,reflectingtheheterogeneity among them in nominal, real andstructuralterms.
Dengennemsnitlige inflation er faldet fra at være tocifret i slutningen af 1990'erne til et niveau tætpå euroområdets.
Somecountries withfixedexchange rate regimes have an exchange ratetarget in place, while other countries operateinflation-targetingframeworksormixedstrategies.
Primo 2003 var den gennemsnitlige inflation endda under niveauet i euroområdet.
Two countries peg their currencyunilaterallytotheeurowithina±15%fluctuation band.
Det kraftige generelle fald i inflationstakten kani høj grad tilskrives klar politisk fokus på bekæmpelse af inflation.
The strong general decline in inflation rates waslargely the result of policy frameworks with aclearfocusonfightinginflation.
Midlertidige faktorerspillede dog også en vigtig rolle, især konjunkturudviklingen, den forsinkede effekt af valutakursens betydelige appreciering over for euroen,svagt faldende energipriser og et fald i fødevarepriserne.
However,temporary factors also played an important role,in particular cyclical developments, the laggedeffects of strong exchange rate appreciationagainst the euro, some easing of energy prices and a decline in food prices.
Sammen med et aftagende inflationspres fortsatte de pengepolitiske renter med atfalde i de fleste af de tiltrædende lande i 2003.
Alongside diminishing inflationary pressures, policy interest rates continued to decline in most acceding countries in 2003.
Doghar visse lande med mere fleksible valutakursordninger for nylig oplevet en stigning i volatiliteten i den nominelle valutakurs.
It will, however, be a real challenge to keepinflation atsuchlowlevels.
Denne udvikling afspejlede en række faktorer, herunderændringer i investorernes tillid efter ny makroøkonomisk og finanspolitisk udvikling og i vissetilfælde eventuelt også eksterne stød.
Several factors could lead to higher inflationary pressures, which in turn would make the economies vulnerable to rising inflation expectations and
Når de nye medlemslande træder ind i EU, er deforpligtet til at behandle deres valutakurspolitiksom et spørgsmål af fælles interesse og haveprisstabilitet som pengepolitikkens hovedmål.
Morerecently,however,some countries with more flexible exchange ratearrangements have experienced an increase innominalexchangeratevolatility.Thesedevelopments reflected a number of factors, including changes in investor sentiment following new macroeconomic and fiscal developments and, in some cases, possibly
lene mellem de tiltrædende lande og de nuværende EU-lande generelt har ligget på ca. 2 procentpoint i de seneste år.
Moreover, realconvergence in income levels with the EU is agradualprocess,withgrowthdifferentialsbetween the acceding countries and the current EU Member States usually having been in therange of around 2 percentage points in the pastfew years.
De forventes endvidere at træde ind i ERM2 pået tidspunkt.
When the new Member States join the EU, theywill berequiredtotreattheir exchangeratepolicies as a matter of common interest and topursue price stability as the primary objectiveof monetarypolicy.
Selv om ERM2 kan tilpasses til forskellige valutakursordninger, er ERM2 uforenelig med fri flydning (eller styret flydning uden engensidigt aftalt centralkurs), crawling pegs ogfastkursarrangementer over for andre valutaerend euroen. Dette betyder, at visse landes valutakursordninger skal bringes i overensstemmelsemed ERM2.
Moreover,they willbeexpected to join ERM II at some point in time.Although ERM II can accommodate differentexchange rate regimes, it is not compatible withfreefloating(ormanagedfloatswithoutamutually agreed central rate), crawling pegs orpegs against anchors other than the euro.
Mange af de tiltrædende lande er ifærd med at revurdere deres pengepolitiske strategi og valutakursstrategi i lyset af den kommende deltagelse i ERM2.
Several accedingcountriesarecurrentlyreviewingtheirmonetary and exchange rate strategies in thelight of future participation in ERM II.
Den 18. december 2003 offentliggjorde ECBStyrelsesrådets holdning til spørgsmål i relationtil tiltrædelseslandenes valutakurspolitik.
On 18 December 2003the ECB published apolicy position of the Governing Council onexchange rate issues relating to the accedingcountries.
Holdningen er tænkt som en vejledning for de nyemedlemslande i forbindelse med den monetæreintegrationsproces.
This position aims to help to guidetheprocessofmonetaryintegrationintheprospective Member States.
Den største udfordring for de tiltrædende lande ide kommende år bliver at fremme real konvergens uden at sætte de allerede opnåede resultatermed makroøkonomisk stabilitet på spil.
In the years to come, a key challenge for acceding countries will be to advance real convergence without putting current achievements in terms of macroeconomic stability at risk.
En gennemsnitlig vækst på 46 pct. på mellemlangt sigtsynes at være realistisk i de fleste af de tiltrædende lande, forudsat at strukturreformerne fortsætter, og de stabilitetsorienterede politikkerfastholdes.
For most acceding countries, anaverage mediumterm growth rate of between4% and 6% seems within reach, provided thatstructuralreformsproceedandstability-oriented policies are kept in place.
Væksten i realt BNP forventes atstige, da en række vækstfremmende faktorer istigende grad kommer til at gøre sig gældende,især EU-tiltrædelsen. Selv om strukturændringerog et højt investeringsniveau medvirker tilvækst, kan de også øge produktionsvolatiliteten,især da investeringerne synes at være mere konjunkturafhængige end forbruget.
Real GDPgrowthisexpectedtoriseasanumberofgrowth-enhancing factors increasingly comeinto play, in particular EU accession.
Denne faktorvil derfor fortsat være en udfordring for de politiske beslutningstagere.
This factor will therefore continue to pose challenges for policy-makers.
Produktionsudviklingen var særlig kraftig i de baltiskelande, og Polen – som er det største af de tiltrædende lande – oplevede et solidt økonomisk opsving efter to år med lav vækst.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTSReal convergence was accompanied by sizeablecurrentaccountdeficitsinmostaccedingcountries.
I de fleste af detiltrædende lande var væksten primært drevet afden kraftige indenlandske efterspørgsel, som ivisse lande blev stimuleret af finanspolitiskelempelser og kraftige lønstigninger.
The average current account deficitfor the ten countries is estimated to have beenaround3.9%of GDPin2003, withdeficitsbeing particularly high in some of the smallercountries.
I de fleste afde tiltrædende lande aftog væksten i den realeeksport, skønt den stadig var robust i lyset af densvage globale vækst og landenes omfattendehandel med euroområdet.
To the extent that the widening of the current account deficit reflects savings and investment decisions based on incorrect perceptions of economic conditions – for
UDVIKLINGEN I BETALINGSBALANCENReal konvergens blev ledsaget af et betydeligtunderskud på betalingsbalancens løbende posteri de fleste af de tiltrædende lande. De 10 landesbetalingsbalanceunderskud vurderes i gennemsnit at have været på ca. 3,9 pct. af BNP i 2003,hvor underskuddet var særligt højt i nogle af demindre lande.
ECONOMIC GROWTH AND REAL CONVERGENCEInanenvironmentofslowglobalgrowth,economic growth showed significant resiliencein most acceding countries in 2003, with real GDP growth projected to be around 3.5% onaverage.
Indtil nu tyderempiriske resultater på, at de fleste af de tiltrædende lande ikke har større problemer med konkurrenceevnen.
Output developments were particularlystronginthe Baltic States, and Poland, the largest acceding country, experienced a solid economic recovery after two years of low growth.
Til trods for den globale økonomiske afmatning har de fleste lande haft envedvarende eksportvækst de seneste år og imange tilfælde øget deres markedsandel i EU.
The key engine of growth in mostaccedingcountrieswasstrongdomesticdemand,fuelledin some countries byfiscalloosening andstrongincreasesin wages.Inmostaccedingcountriesrealexportgrowthmoderated but still displayed robust momentumconsidering the weak global environment andthe countries’ strong trade integration with theeuro area.
Med hensyn til BNP pr. indbygger er der stadiget stort gab mellem de nuværende EU-lande ogde fleste af de tiltrædende lande.
In some countries the contribution of
og indtægtsstrukturer på en holdbar og fremadskuende måde. Selv om det gennemsnitligegældsniveau er forholdsvis lavt i de tiltrædendelande, kan det udløse en ugunstig udvikling i denoffentlige gæld med eventuelle indirekte følgerfor kapitalstrømmene og valutakursudviklingen,hvis de store underskud fortsætter, når privatiseringsindtægterne ophører.
example, an overestimation of potential outputgrowth or an underestimation of the probabilityof adverse shocks – the sustainability of theexternal position may come under pressure in the medium to longerterm and external vulnerabilities may increase.
Endvidere kankommende reformer af sundheds- og pensionssystemer samt offentlige investeringer i løbet afkonvergensprocessen have en stor betydning forde tiltrædende landes budgetstilling.
Up to now, empirical findings have suggested that most oftheaccedingcountriesdonotfacemajorcompetitiveness problems.
Samtidigkan gennemførelsen af EUs konkurrencelovgivning medføre nedskæringer i udvalgt støtte, somkan lette en del af budgetpresset.
Despite the globaleconomicslowdown,mostcountrieshavewitnessed sustained rates of export growth overthe pastfew years and,in many cases, haveenlarged their market shares in the EU.
kommer under et stærkt pres om for hurtigt at tilpasse deres løn- og prisniveau til niveauet i EU.Derudover kan en uhensigtsmæssig kombinationaf en lempelig finanspolitik og en stram pengepolitik udløse en kraftig, om end midlertidig, appreciering af valutaen.
FISCAL DEVELOPMENTSDespite the recent pick-up in economic activity,fiscaldeficitsintheaccedingcountriesremained on average at high levels in 2003: inthe order of 5% of GDP for the ten countries asa whole.
Potentielle risici for deløbende posters holdbarhed hænger også sammen med eventuelle kommende ændringer i finansieringsmønstret. Selv om kapitaltilstrømning generelt forventes at bidrage til realkonvergens – fx gennem importeret teknologi ogforvaltningskompetence – kan tilstrømningenhave en destabiliserende effekt.
At the same time, fiscal performancecontinuedtovaryacrosscountries.In mostacceding countries fiscal deficits are largely of astructuralnature,whilethestrengthofautomatic stabilisers (the automatic reactions ofthe budget to economic fluctuations) seems tobe limited.
Det sker, hviskapitalstrømmenes omfang og art ændrer sig væsentligt fra det nuværende mønster, hvor nettotilstrømningen af udenlandske direkte investeringer stort set dækker underskuddet på de løbendeposter i mange lande. Efter at privatiseringsprocessen er afsluttet i de fleste af de tiltrædendelande, kan en eventuel afmatning i tilstrømningen af udenlandske direkte investeringer udgøreen trussel i denne forbindelse, selv om EU-tiltræ-delsen kan øge tilstrømningen af "nye" udenlandske direkte investeringer, dvs. investeringeri nye projekter, som kan kompensere for de faldende udenlandske direkte investeringer i forbindelse med privatisering.
To consolidate the fiscal situation,theaccedingcountrieswillneedtofurtherreform their public expenditure and revenuestructures in a sustainable and forward-lookingmanner.
Ved tiltrædelse af EU skal de nye medlemslandeopfylde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, som finder anvendelse på alle EU-lande.Det drejer sig bl.a. om kravet om at undgå uforholdsmæssigt store budgetunderskud og at sigtemod en budgetstilling tæt på balance eller i overskud på mellemlangt sigt.
Fiscal consolidation is all the more challengingas the acceding countries will be confrontedwith expenditure pressures in the coming years.These will arise as a result of the completion ofthe transition process, contributions to the EUbudget, the continuing implementation of theacquiscommunautaireandbudgetaryrequirementsrelatedto NATO membership.Moreover, forthcoming reforms of health andpension systems, as well as public investmentsduring the catching-up process, may have an important bearing on fiscal accounts in the acceding countries.
Der er også behov foren troværdig budgetkonsolidering i lyset af detiltrædende landes eventuelle monetære integration.
At the same time, the implementation of the EU competition laws maylead to cuts in selected subsidies, which mayalleviate some of the fiscal strain.
Medlemskab af ERM2 kræver ikke opfyldelse af en række forudbestemte kriterier, menfor at sikre en problemfri deltagelse i ERM2 børlandene alligevel tilpasse deres politikker i omfattende grad før indtræden i ERM2. Landenebør også følge en troværdig budgetkonsolideringsstrategi.
Upon EU accession, the new Member Stateswill be subject to the provisions of the Stabilityand Growth Pact that apply to all EU Member States, including the requirements to avoid excessive fiscal deficits and to aim for
UDVIKLINGEN I DE OFFENTLIGE FINANSERTil trods for det seneste opsving i den økonomiske aktivitet forblev budgetunderskuddene i detiltrædende lande gennemsnitligt på et højt niveau i 2003.
Looking ahead, risks to external competitivenesscould arise if countries were to be confrontedwith strong pressure to align their wage andprice levels too quickly with those of the EU.Moreover, an inappropriate mix of loose fiscalpolicy and tight monetary policy could trigger astrong, albeit temporary, appreciation of thecurrency.
Underskuddet var ca. 5 pct. af BNPfor de 10 lande som helhed.
Potential risks to current account sustainability relate also to possible future changes in the financing pattern.
Samtidig var der stadig stor forskel på landenes finanspolitiske resultater.
Although capital inflows are generally expected to contribute to real convergence – for example,through imported technology and managementskills – they might imply some destabilisingeffects.
I de fleste af de tiltrædende lande varbudgetunderskuddet primært strukturelt, mensstyrken af de automatiske stabilisatorer (budgettets automatiske reaktioner på konjunkturudsving) synes at være begrænset.
This would be the case if the scale andnatureofcapitalflowsweretochangesubstantially from the current pattern where netforeigndirectinvestment(FDI)inflowsessentially cover the current account deficits inmanycountries.Followingtheendoftheprivatisation process in most of the accedingcountries, a potential slowdown in FDI inflowsmightposeachallenge withinthiscontext,although EU accession may boost greenfield FDI inflows, i.e. investments in new projects,which may well compensate for diminishing privatisation-related FDI.
For at konsolidere budgetterne er de tiltrædende lande nødt tilyderligere at reformere deres offentlige udgifts-
Managinghighlyvolatile capital flows might become even morechallenging as macroeconomic policies focus increasingly on preparing the ground for ERM II and, subsequently, the adoption of theeuro.Furthermore,capitalflowslargelyinexcess ofthe countries’ absorption capacitycould lead to overheating and more accentuatedoutput volatility.