natgillin/translations-raw huggingface dataset:
situationen i medlemsstaterne. Tre sammenlignende rapporter om undersøgelser af situationen i Den Europæiske Union giver en oversigt over de eksisterende juridiske og sociale rammer ­ i form af lovgivning og overen­skomster ­ for den sociale beskyttelse af distancearbejdere.
working time spent on the employer's premises and, finally, mobile work or 'flexispace' — work at different locations by groups such as insurance sales agents in which costing and data gathering and transmissions are facilitated by telecommunications.
Den økonomiske og sociale betydning af disse forskellige former for distancearbejde er ret forskellig.
The economic and social significance of these various forms of teleworking is quite varied.
Visse distance­arbejdere er ansatte arbejds­tagere, andre er selvstændige.
Some teleworkers are dependent employees, others are self­employed.
Undersøgelserne omfatter områderne arbejdsret, socialsikring og arbejdsmiljø.
The studies cover the areas of labour law, social security and health and safety at the workplace.
De udgør kulminationen af omfattende forskning ledet af Instituttet, som også har været repræsenteret på en række internationale konferencer.
They represent the culmination of extensive research and participation by Foundation representatives at
»Undersøgelserne omfatter områderne arbejdsret, socialsikring og arbejdsmiljø« kende tilknyttet én virksomhed, andre arbejder for flere virksomheder, nogle arbejder hovedsagelig som distancearbejder, og andre gør det kun en gang imellem eller midlertidigt.
Foundation is to publish national reports which give an account of the situation in the Member States. Three comparative reports entail studies of the situation in the European Union, providing an overview of the existing 'regulatory social framework' ­through legislation or collect­ive agreements ­ regarding the social protection of tele­workers.
Distancearbejde omfatter mange forskellige typer arbejde, som kan opdeles i seks brede kategorier. Det gælder bl.a. beskæftigelse på
employed workers are tied exclusively The studies cover to one company, a number of international conferences.
Instituttets undersøgelser blev præsenteret på konferencen om De sociale konsekvenser ved distancearbejde, der fandt sted den 30.­31. maj 1996 i Bruxelles, og som var arrang­eret af Kommissionen og Instituttet i fællesskab.
the areas of labour law, social security and health and safety at the workplace others work for several companies, some work mainly as teleworkers and others do so only occasionally or temporarily. The
De blev også fremlagt på en konference om Forandringerne og udford­ringen for Europa, der blev afholdt i Luxembourg den 26.­28. juni.
Telework encompasses very different types of work which fall into six broad categories.
Distancearbejde blev også drøftet på det sidste elementer er brugen af computere og telekommunika­tionsmidler, som erstatter den fysiske rejse og nedsætter behovet for at pendle til arbejdet eller transportere en skriftlig tekst til et hovedkontor.
These include the employment of only common elements are the use of computers and tele­communications which substitute for physical travel and reduce the need to commute to work or to transport a written text to a head office.
fjerntliggende steder styret af arbejdsgivere, udvikling af »telecottages« og »telecentres« samt udvikling af kommuni­kationsforbindelser mellem forskellige organisationer.
people on remote sites controlled by employers, the development of telecottages and telecentres and the development of telecommunications links between organizations.
Der er også tale om distancearbejde som udelukkende finder sted i hjemmet,deltidsdistancearbejde, hvor arbejde i hjemmet kombi­neres med arbejdstid tilbragt på
Also, entirely home­based teleworking, part­time teleworking, in which home­based work is combined with
Inden for områderne arbejdsret, socialsikring og arbejdsmiljø vil Instituttet udgive lande­rapporter, der beskriver sommerkursus for central­ og østeuropæiske lande (den 25.­28. juni), som omhandlede Informationsteknologi og arbejdstilrettelæggelse. Institut­tet har også været med til at forberede kollokviet om de sociale og samfundsmæssige konsekvenser ved informations­samfundet, et initiativ under det irske EU­formandskab (den 30. september­1. oktober).
The Foundation's studies were presented to the joint Commission/Foundation conference on 'the social implications of teleworking' which took place on 30­31 May, 1996 in Brussels. They were also included in the conference held in Luxembourg on 26­28 June on 'change and challenge for Europe'.
Lancering af bygge- og anlægsforskningsråd
The Foundation has also been involved in preparing for the Colloquium on the social and societal implications of the information society, an initiative of the Irish presiden­cy (30 September ­ 1 October).
™ t nyt europæisk forskningsråd for bygge­ og anlægssektoren er blevet lanceret med det formål at forbedre forskningssamarbejdet samt øge konkurrenceevnen og miljøstandarderne.
Council Launched new European research council for the construction sector has been launched with the intention of improving research collaboration and
The European Council for Construction Research, Development and Innovation (Det Europæiske Råd for forskning, udvikling og innovation inden for bygge­og anlægssektoren) (ECCREDI) blev lanceret i Bruxelles.
The European Council for Constmction Research, Development and Innovation (ECCREDI) was launched in Brussels.
Repræsentanter for en lang række organisationer inden for den europæiske bygge­ og anlægssektor indgik her et aftalememorandum.
A memorandum of understanding was signed by representatives of a wide range of European constmction related organisations.
ECCREDI omfatter alle hovedaktørerne inden for bygge­ og anlægssektoren: arkitekter, designere, entreprenører, konsulenter, produkt­ og materiale­fabrikanter samt forskningsorganer.
ECCREDI includes all the principal actors in the construction sector: architects, designers, contractors, consultants, product and material producers plus research bodies.
Rådets første formand er Terje S. Backe, næstformand for Den Europæiske Entreprenørorganisation (FIEC). T.S. Backe, som er valgt for 2 år, er tidligere formand for den norske entreprenørforening og bestyrelsesformand for Backe­koncernen.
Its first president is Mr Terje S. Backe, Vice President of the European Constmction Industry Federation (FIEC).
Næstformanden vil være et medlem af arkitektrådet i Europa.
The Vice President is to be a member of the Architects Council of Europe.
Instituttets forskning om distancearbejde og »flexispace« vil også blive drøftet i løbet af den europæiske uge om distancearbejde, der er spon­soreret af Kommissionen og som vil omfatte konferencer og workshops fiere steder i EU.
The Foundation's research into teleworking and 'flexispace' is also to be debated at the European Telework Week, which is sponsored by the Commission and will include conferences and workshops in several locations across the EU.
Instituttet er også blevet indbudt til det europæiske distancearbejdsforum i Wien og er medarrangør af den årlige konference for Irish Teleworkers' Association, der vil finde sted i Instituttets konferencecenter den 8. november 1996.
The Foundation has also been invited to the Vienna European Telework Forum and is co­organizing the annual conference of the Irish Teleworkers' Association which is being held at the Foundation's conference centre on 8 November, 1996.
Rådet vil danne et forum, der skal gøre det muligt at skabe enighed om udviklingen inden for forskning, teknik og processer.
Responsible: Eberhard Köhler, Pascal Paoli, Jean Louis Poujol, Joaquin Martinez. Β
Rådet vil også fremme initiativer, der øger forskningen og nyskabende aktiviteter inden for bygge­ og anlægssektoren.
The Council will provide a forum enabling the development of consensus on research, technical and process developments.
Rådet skal også lette samarbejdet mellem de deltagende organisationer og gøre det muligt at formidle forskningen via publikationer, seminarer, konferencer osv. ■
It will also promote initiatives which increase research and innovation activities in the constmction sector.
Undersøgelse om direkte medindflydelse og konkurrenceevne uropæiske virksomheder sakker bagefter deres mere
Competitiveness Study uropean companies are losing out to their more
I succesrige amerikanske og japanske konkurrenter, fordi de ikke inddrager de ansatte i driften af deres organisation i så vid udstrækning eller lige så effektivt, ifølge en ny undersøgelse fra Instituttet.
Japanese competitors by not involving workers in the running of organizations as widely or as effectively, according to a new Foundation study.
drages to tydelige konklusioner. »I modsætning til hvad man eventuelt måtte tro, er antallet af arbejdspladser i Europa, hvor der kræves høj ydeevne, og hvor der er direkte medindflydelse, lille. Forklaringen af dette resultat lader til at kunne tilskrives ledelsens holdning.
research group, says the study provides two clear conclusions. "Contrary to what the rhetoric might suggest, the number of high performance workplaces in Europe with direct participation is small.
Direkte medindflydelse synes ikke at være så let eller så indlysende for ledelsen i mange virksomheder i Europa, som de fleste lærde hævder.« hensyn til konkurrenceevne og fleksibilitet.
Direct participation does not seem to be as easy or obvious an option for the management of many organizations in Europe as pundits proclaim." competitiveness and flexibility.
Arbejdstagernes direkte medindflydelse er kerneelementet i nye former for arbejde og fleksi­bilitet, som kaldes »trimmet produk­tion«, »total kvalitetsstyring« og »gruppearbejde«.
Direct participation of workers is the core element in new forms of work and flexibility with labels such as 'lean production', 'TQM' or 'group work'.
Nye undersøgelser viser, at antallet af større virksom­heder med arbejdssystemer, der kræver »stor ydeevne« i USA (40%), er mere end dobbelt så stort som antallet i EU.
Recent studies show that the number of larger companies with high performance workplaces in the US (40%) is more than double the number in the EU.
Undersøgelsen af den rolle, som direkte medindflydelse spiller ved organisatoriske omlægninger i Europa, viser, at europæiske virk­somheder er bagefter amerikanske og japanske virksomheder med
The study of the role of direct participation in organizational change across Europe shows that companies are losing out to US and Japanese firms in terms of
Nye publikationer fra Instituttet
Recent Foundation Publications
SY-94-96-962-EN-C (vil også blive udgivet på alle andre EU-sprog). ECU 7,00.
ECU 7.00 (also to be published in all other EU languages)
Disse konklusioner viser, at der er »alvorlige brister« i mange politikeres antagelser om, at enhver forhindring for indførelse af direkte medindflydelse ligger hos arbejdsstyrken, f.eks. i form af manglende uddannelse eller modstand fra fagforeninger og samarbejdsudvalg.
These conclusions suggest that the assumptions of many policy makers that the obstacles to direct participation are to be found on the supply side, e.g. lack of training or resistance from trade unions and works councils, is "seriously flawed".
Hensynet til arbejdsstyrken er vigtigt, og initiativer såsom ADAPT­programmet for uddannelse og udvikling er meget nødven­dige. ■
Supply side considerations are important and initiatives such as the ADAPT programme of training and devel­opment are very necessary. I
SY-95-96-495-EN-C (vil også blive udgivet på FR). ECU 16,50.
ECU 16.50 (also to be published in FR)
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve­ og Arbejdsvilkårene er et selvstændigt EU­organ, der blev oprettet ved en forordning udstedt af Ministerrådet den 26. maj 1975.
ISSN 0258 1965 Number 50 (1996) The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions is an autonomous body of the European Union. It was established by a regulation of the EC Council of Ministers of 26th May 1975.
Denne forordning var et resultat af fælles drøftelser mellem arbejdsmarkedets parter, medlemsstaternes regeringer og EF­institutionerne om, hvorledes man kunne løse de stadigt stigende problemer forbundet med at skabe bedre leve­ og arbejdsvilkår.
This regulation was the result of joint deliberations between the social partners, national government and Community institutions on the ways and means of solving the ever­growing problems associated with improving living and working conditions.
Direktør: Clive Purkiss Vicedirektør: Eric Verborgh Forespørgsler om Instituttets arbejde bedes i første omgang rettet til informationsaf­delingen.
Preventing Racism in the Workplace (Summary), Cat.No. SY-95-96-584-EN-C. (also to be published in all other EU languages) ECU 7.00
SY-AC-96-001-EN-C (vil også blive udgivet på FR). Gratis.
Free from the Foundation (also to be published in FR)
Nyt fra Instituttet udkommer fire gange om året på alle EU­sprog og kan kopieres uden Instituttets tilladelse, såfremt kilden er angivet.
Director: Clive Purkiss Deputy Director: Eric Verborgh Initial inquiries about Foundation work should be made to the Information Section. Bulletin from the Foundation is published four times per year in the Community working languages.
Nyt fra Instituttet er gratis.
Bulletin from the Foundation is available free of charge.
SX-95-96-059-EN-C (foreligger også på FR, DE). ECU 7,00.
SX-95-96-059-EN-C (also available in FR, DE). ECU 7.00
* * * Det Europæiske Institut til L^j_BAR_* Forbedring af Leve­ og * * * Arbejdsvilkårene, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Irland Telefon: +353 1 204 3100
* * * European Foundation * 151 *for the Improvement of * * * Living and Working Conditions,
SY-94-96-704-EN-C (foreligger også på FR, DE, IT, ES). ECU 16,50.
SY-94-96-704-EN-C (also available in FR, DE, IT, ES) Price ECU 16.50
• Instituttets informationspjecer og rapporter kan rekvireres hos Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, L-2985 Luxembourg.
• Foundation Information Booklets and Reports are on sale from the Office for Official Publications of the European Communities, L-2985, Luxembourg.
Nyt direktiv om arbejdstid
New Directive on Working Time
Gennemførelse og baggrund beskrives nærmere i Instituttets bulletin BEST undtagelser fra de fleste centrale bestemmelser, undtagen i forbindelse med sundhedskontrol og -faciliteter for natarbejdere.
A more extensive protection for night workers' hours, safety and health. Equally important are the derogations, which permit extensive exceptions to most of the core provis­ions, except for the health checks and facilities for night workers.
Hvad der nu sker i praksis afhænger af, hvordan direktivet gennemføres i national ret.
What happens in practice now depends on how the directive is implem­ented as national laws.
BEST 9 indeholder en nøje beskrivelse af gennemførelsen i flere lande.
BEST 9 gives detailed accounts of this in several countries.
t stort skridt i retning af en reform af arbejdstiden blev taget med vedtagelsen
believe that employees should have the right to say no to excessive hours".
i november 1993 af det europæiske direktiv om arbejdstilrettelæggelse.
approval in November 1993 of the European Directive on the Organization of Working Time.
Forslaget, der var stillet af Kommissionen i medfør af dens retlige kompetence under traktatens artikel 118 A, som tilskynder til samarbejde på EU-plan for at sikre en minimums
The directive was pro­posed by the Commission under the legal competences provided by Article 118A­this encourages collective EU
I den niende udgave af Instituttets publikation BEST -bulletin over europæiske tidsstudier - er direktivets fulde tekst optrykt.
The ninth edition of the Foundation's publication BEST ­ the bulletin on work­ing time ­ gives the full text of the directive which sets a
"Det, der sker i praksis, afhænger nu baggrund af krisen i begyndelsen af 90'erne, der blev efterfulgt af af, hvordan direktivet sporadiske, lokale
In Germany, the old 1938 law was ripe for reform, if only because of differences between the two former parts of Germany and different gender provisions.
I Nederlandene var en gammel debat om en reform af den gamle lov om arbejdstid strandet på forskellige holdninger hos arbejdsmarkedets parter.
powerful framework "What happens in for its implement­ practice now depends on how the directive is implemented as ation in national laws by 23 November 1996.
gennemføres i national ret.
The directive inspired the government to a new approach from basic principles.
BES19 indeholder en nøje beskrivelse af gennemførelsen i nere lande" standard inden for arbejdsmiljø, blev vedtaget med kvalificeret flertal. Der har stået stor blæst om direktivet.
accounts of this in reforming pressure m .α several countries" on hours of work has focused more on action to standardise minimum health and safety at work, agreed by qualified majority vote.
Efter protest fra Det Forenede Kongerige fastslog EF-Domstolen, at Ministerrådet har ret til at fastlægge en maksimal arbejdstid, minimumshvileperioder og -ferier i medfør af en
The directive has seen much controversy, following objections by the UK, the European Court of Justice ruled that the Council of Ministers was entitled to prescribe maximum working hours, and ε
På denne økonomiske baggrund
3 ιη (Ο σ > greater flexibility and efficiency rather than wide­spread pressure for shorter working hours. co in
I den efterfølgende lov er der to forskellige normsæt, hvoraf det ene er standarden og det andet et mere afslappet sæt, hvor normen nås gennem kollektive drøftelser.
The resulting act lays down two distinct sets of norms, one as standard, and a more relaxed set where collective consultation achieves it.
For øvrigt er 12-timers skift forbudt i henhold til begge sæt. Loven trådte i kraft den 1. januar 1996, og der var en overgangsperiode til 1. januar 1997.
Both sets, incidentally, rule out 12­hour shifts.
Transportsektoren og det offentlige sundhedsvæsen er undtaget.
Transport and public health service are excepted.
traktatbestemmelse om forbedring af arbejdsmiljøet.
co minimum rest periods and holidays under a treaty clause designed to improve health and safety at work.
Som reaktion på denne afgørelse sagde Pådraig Flynn, kommissær med ansvar for sociale anliggender: "Dette er en god dag for Europa og en god dag for dem, der mener, at arbejdstagerne skal have ret til at sige nej til overarbejde". Han understregede, at direktivet
Responding to this ruling, EU Social Affairs Commissioner Pádraig Flynn said, "This is a good day for Europe and a good dav for those who
I Frankrig sigter en ny lov fra 1993 mod at øge fleksibiliteten og også tilskynde til at kombinere nedgang i arbejdstiden med jobskabelse.
Within this economic back­ground, the directive specifies provisions for rest breaks, daily rest periods, weekly breaks, weekly maximum hours, annual holidays, and
Nyt fireårigt løbende arbejdsprogram
New Four-Year-Rolling-Programme
De nederlandske bidragydere påpeger, hvordan deres nye lov om begrænset forældreorlov for forældre med børn under fire år også får følger: Forældre, der er omfattet af loven, kan arbejde på nedsat tid (uden betaling) i maksimalt seks måneder pr. barn.
In France, a new 1993 law aims to increase flexibility and also provide incentives to combining reductions in working hours with the creat­ion of new jobs.
Med hensyn til den generelle arbejdstid indtager Det Forenede Kongerige klart førstepladsen for så vidt angår antallet af arbejdstagere, der arbejder mere end 48 timer om ugen.
General hours of work flag the UK as clear leaders in the percentage working more than 48 hours a week.
Der er tegn på, at beregning af arbejdstiden på årsbasis, som berører 9% af • fortsættes på side 2
There • continued on page 2 fcJLttA
En kommentar ira direktøren Oplysninger om arbejdsmiljø Ugestilling og overenskomstforhandlinger Partnerskab på arbejdspladsen - nøglen til konkurrenceevne
• A Note from the Director • Health and Safety Data for Action • Equal Opportunities and Collective Bargaining
Mit arbejde påvirker mit helbred (%) rettigheder, der snart skal udnyttes.
My work affects my health (%)
• fortsat fra side 1 arbejdsstyrken, sammen med mere fleksible arbejdstider er ved at ændre på dette forhold.
Exposed to stress (%) are signs that annualised hours, reaching 9% of the workforce by 1993, are beginning to dent this national habit, together with increased forms of flexible working hours.
Frankrig beretter også om mere fleksible arbejdsformer og om aftaler, hvor arbejdstiden tilpasses skoletiderne (noget, der også nævnes i Det Forenede Kongeriges bidrag).
France also reports more flexible working, and some agree­ments integrating hours with school terms (a point also mentioned in the UK contribution).
Tyskland kan fortælle om et øget antal overenskomster, der sigter mod at gøre arbejdstiden mere fleksibel; det skal ske ved at garantere, at nogle arbejdshold kan have en længere arbejdstid.
Germany reports more agreements to modify flexible working hours by working­group guarantees of some staffing of extended hours.
Nederlandene fortæller om en interessant undersøgelse, der viser, at omkring 40% af alle mænd og kvinder ønsker at få ændret arbejds­tiden (kortere eller længere arbejdstid).
The Netherlands reports an interesting survey, showing that about 40% of men and women would prefer shorter or longer working hours.
Ugentlig arbejdstid
Weekly ;? working hours *? > '
Føler generel træthed (%)
Exposed to overall fatigue (%) y
Ugentlig arbejdstid
^ < jr Weekly ^ working nuurs .« detects an increase in the variety of shift systems in use.
Nederlandene understreger, at der ved de seneste kollektive overens­komster er nået et fast, højt niveau for den gennemsnitlige alder for førtids­pensionering efter et vedholdende fald fra 1985 til 1991.
In recent collective agreements, the Netherlands highlights a plateau in the average age of early retirement, after a steady decline from 1985 to 1991.
Italien har bemærket en genoplivning af de såkaldte soli­daritetsaftaler efter en lovændring i 1993.
Italy notes a revival of 'solidarity' contracts under an amended act of 1993.
For at hindre personale­nedskæringer kan der med offentlige tilskud indføres kortere arbejdstid for både arbejdsgivere og arbejdstagere.
In order to avoid personnel cut­backs, shorter working hours can be brought in with government help for both employers and employees.
Individuelle overenskomster omfatter ofte flere bestemmelser for orlov uden løn eller overgang til deltidsarbejde for arbejdstagere med familiemæssige problemer.
Individual collective agreements frequently include several provisions for unpaid leave or reversion to part­time work for employees with family problems.
Tyskland anfører nogle interessante eksempler med fleksible arbejdstider og skifteholdsarbejde.
Germany gives some interesting examples of flexible working hours and shiftwork.
Nederlandene beskriver ~en omfattende undersøgelse af skifteholdsarbejde i sundhedssektoren, som viste mange eksempler på arbejdsformer, der dels medførte ineffektiv behandling af patienterne, dels var dårlige for de ansatte.
The Netherlands describes an extensive survey of shiftwork in the health care sector that revealed many examplesof practices that were inefficient for patient care and poor for employees.
Et dekret fra 1993 for denne sektor sigter mod at udbedre begge disse forhold.
A 1993 decree in this sector aims to improve both.
Belgien beskriver nogle interessante eksempler på arbejde med femholds­skift og ordninger med distancear­bejde, som der findes en del udmærket referencemateriale om.
Belgium gives some interesting examples of five­crew shiftwork, and also of teleworking arrange­ments, about which there is some good reference material.
Instituttet udførte i 1996 en spørgeskemaundersøgelse, der omfattede 15.800 arbejdstagere i alle 15 medlemsstater. Resultaterne viser, at arbejdstagere med lang arbejdstid er betydeligt mere udsatte for sund­hedsfarer og helbredsproblemer.
A questionnaire Survey carried out in 1996 among 15,800 workers throughout the 15 EU Member States by the European Foundation indicates a significant increase in health risks and health complaints for the workers with long working hours.
Ugentlig
working hours ·