natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at sikre opfyldelse af de politiske kriterier, der blev fastsat på mødet i København, er der bevilget store beløb til en række projekter, der kan forbedre forholdene for Roma-befolkningen i de centraleuropæiske ansøgerlande. Projekterne vedrører bekæmpelse af forskelsbehandling, bevidstgørelse, uddannelse og indkomstskabende aktiviteter.
In order to ensure fulfilment of the Copenhagen political criteria, substantial funding has been provided to a number of projectsto improve the situation of the Roma population in Central European candidate countries, inthe fields of anti-discrimination, awareness raising, education and training, income-generatingactivities.
I de baltiske lande har Phare-programmet støttet indsatsen for at integrere udenlandske statsborgere.
In the Baltic countries, the Phare programme has supported actions aiming at theintegration of non-citizens.
Tacis-programmet, som tager sigte på De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet, tilskynder til udvikling af harmoniske og gunstige økonomiske og politiske forbindelser mellem EU og disse partnerlande.
The Tacis programme, which is aimed at the New Independent States and Mongolia,encourages the development of harmonious and prosperous economic and political linksbetween the European Union and these partner countries.
Programmets mål er at støtte landenes initiativer, der kan fremme udviklingen af samfundbaseret på respekt for den politiske frihed og økonomisk fremgang. Tacis-Democracy-programmetstøtter projekter, der skal fremme og beskytte mindretallenes rettigheder og bekæmpe forskelsbehandling.
It aims to support their initiatives todevelop societies based on the respect of political freedom and on economic prosperity.Projects aiming to promote and protect the rights of minorities and to fight discrimination aresupported under the Tacis-Democracy programme.
Initiativer til bekæmpelse af racisme er støttet gennem fortløbende aktioner for genopbygning af Republikkerne i Det Tidligere Jugoslavien.
Initiatives to fight racism have been supported through continuing actions in favour of thereconstruction of the Republics of Former Yugoslavia.
I en noget bredere sammenhæng er Kommissionen en afde vigtigste bidragydere til projekter, der tilrettelægges inden for rammerne af stabilitetspagten for Sydøsteuropa, og en af arbejdsgrupperne her beskæftiger sig specifikt med menneskerettigheder,minoriteter og relationerne mellem etniske grupper indbyrdes i Balkan-området.
More widely, the Commission is amajor donor to projects organised under the Stability Pact for South Eastern Europe, one ofwhose working groups is specifically devoted to human rights, minorities and inter-ethnicrelations in the Balkans region.
Uddannelses- og ungdomsprogrammer EF-programmerne Socrates, Leonardo da Vinci og Ungdom, der dækker områderne uddannelse,erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, er meget vigtige for udbredelsen af de demokratiskeprincipper og den respekt for andre, der er en del af Europas værdigrundlag.
Education and youth programmes In the fields of education, vocational training and youth, the Community programmes Socrates, Leonardo da Vinci and Youth are instruments of the greatest importance fortransmitting the democratic principles and respect for others which are fundamental values of Europe.
Ved at finansiere projekter, som aktørerne selv foreslår, gør disse programmer det muligt for universiteter, lærere, undervisere og sammenslutninger at tilrettelægge transeuropæiske aktioner mod racisme og fremmedhad.
By funding projects proposed by the players themselves, these programmes enableuniversities, teachers, educators and associations to organise trans-European actions againstracism and xenophobia.
Ud fra erfaringerne med disse programmer er bekæmpelsen af racisme og fremmedhad
These Community programmes are also open to theparticipation of candidate countries.
endvidere blevet udvalgt som en af prioriteterne i den nye generation af programmer for perioden2000-2006. Ansøgerlandene har også adgang til disse EF-programmer.
analysis of the phenomena of xenophobia, racism and migration in Europe, as well as theirimpact on economic development, social integration and social protection.
Evaluering, overvågning og analyse
Evaluation, monitoring and analysis
Kommissionen har ansvaret for at sikre, at principperne i traktaterne og den heraf afledte fællesskabslovgivning overholdes fuldt ud i hele EU.
The Commission is responsible for ensuring that the principles laid down in the Treaties andother Community law are fully respected across the Union.
Respekt for grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder er en integrerende del af fællesskabsretten, hvilket for nylig er blevet bekræftet i Am-sterdam-traktaten.
Respect for fundamental rightsand freedoms is an integral part of Community law, as has recently been confirmed by the Amsterdam Treaty.
Når fristen for gennemførelse af direktivet om forbud mod forskelsbehandling pågrund af race udløber den 19. juli 2003, vil Kommissionen være ansvarlig for at sikre, at medlemsstaterne opfylder de forpligtelser, som direktivet pålægger dem.
Once the period for implementing the directive outlawing racialdiscrimination has passed on 19 July 2003, the Commission will be responsible for ensuringthat the Member States fulfil the obligations imposed by the directive.
Kommissionen vil fortsat være meget opmærksom på dette aspekt i sit daglige arbejde og i overvågningen af gennemførelsen af fællesskabsretten i almindelighed i medlemsstaterne.
The Commission willcontinue to pay great attention to this aspect in its everyday work and in its monitoring of theapplication of Community law in general in the Member States.
Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad
The European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia
Overvågningscentret indsamler, registrerer og analyserer data, udfører forskning og undersøgelserog udvikler metoder til forbedring af datas sammenlignelighed, objektivitet og pålidelighed påeuropæisk plan.
The Monitoring Centre collects, records and analyses information and data, carries outresearch and studies, develops methods with a view to improving the comparability,objectivity and reliability of the data at European level.
Overvågningscentret kan forelægge Fællesskabet og medlemsstaterne sine konklusioner og udtalelser og offentliggør hvert år en rapport dels om situationen med hensyn til racismeog fremmedhad i Fællesskabet, dels om sit eget virke.
It may deliver conclusions andopinions to the Community and the Member States and publishes an annual report on thesituation regarding racism and xenophobia in the Community and on its own activities.
De indsamlede data samt forskningen og devidenskabelige undersøgelser vedrører racismens og fremmedhadets omfang, udvikling, årsager ogvirkninger især inden for fri bevægelighed for personer, information og medier, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, socialpolitik, fri bevægelighed for varer samt kultur.
Theinformation and data assembled and the research and scientific studies carried out concern thescope, development, causes and effects of racism and xenophobia, notably in the fields of thefree movement of persons, information and the media, education, vocational training andyouth, social policy, the free movement of goods, and culture.
Overvågningscentret har endvidere etableret et europæisk informationsnet for racisme og fremmedhad (Raxen) bestående af forskningscentre, ikkestatslige organisationer og specialiserede centre.
The Monitoring Centre has also put in place a European Racism and Xenophobia Information Network (Raxen) consisting of research centres, nongovernmental organisations andspecialised centres.
I 1999 fremsatte Kommissionen forslag om en eventuel udvidelse af samarbejdet mellem overvågningscentret og de lande, der ansøger om optagelse i EU.
In 1999 the Commission put forward proposals regarding the possibility of extendingcooperation between the Monitoring Centre and the candidate countries applying for membership of the EU.
Kommissionen undersøger for tiden muligheden for at etablere et uformelt samarbejde med ansøgerlandene om udveksling af erfaringer,kompetencer og eksempler på god praksis.
The Commission is currently studying the possibility of setting up informalcooperation with the candidate countries on the exchange of experience, skills and goodpractices with these countries.
De aktiviteter, Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhadgennemfører i 2001, skal også underkastes en uafhængig evaluering.
Xenophobia is also to be the subject of an independent evaluation of its activities in 2001.
En del af handlingsprogrammet for bekæmpelse af forskelsbehandling (jf. ovenfor) vedrører overvågning, analyse og evaluering af forskelsbehandling og de metoder, hvormed fænomenet bekæmpes i medlemsstaterne.
In the Action Programme to combat discrimination (see above), one area of the programme isdevoted to the monitoring, analysis and evaluation of discrimination and the methods used tocombat it in the Member States.
Dette vil give eksperterne mulighed for at påvirke udviklingen af effektivemetoder til bekæmpelse af forskelsbehandling.Det bør ikke glemmes, at borgerne også spiller en rolle i overvågningen og håndhævelsen af lovgivningen i EU.
These will provide the opportunity for experts to have aninfluence on the development of effective methods of combating discrimination.It should not be forgotten that individuals also have a role in monitoring and enforcing thecorrect application of the law in the EU.
Når først direktivet om forbud mod forskelsbehandling på grund af race træder ikraft i 2003, vil alle, der bor i EU, kunne påberåbe sig deres rettigheder i henhold til direktivet overfor de nationale retter.
In particular, once the directive outlawing racialdiscrimination comes into force in 2003, every resident in the EU will be able to enforce theirrights under the directive in their national courts.
Kommissionen opfordrer de lande, der deltager i verdenskonferencen, til at tage den igangværendeindsats mod racisme i EU i betragtning og overveje, hvorledes lignende initiativer kan gennemførespå globalt plan i fremtiden.
The Commission invites the States represented at the World Conference to take account of theon-going work to combat racism in the European Union, and to consider how similarinitiatives may be pursued all around the world in the future.
I bilaget til denne meddelelse gentages de henstillinger, Kommissionenfremsatte på den europæiske konference (Strasbourg, oktober 2000). Henstillingerne kan være etbidrag til den erklæring og det handlingsprogram, der vil blive vedtaget i Durban i september 2001.
In particular, the Commissionrepeats the recommendations, which it presented to the Regional European Conference(Strasbourg, October 2000), and which can be found in the Annex to this Communication.These can contribute to the declaration and programme of action that will be adopted in Durban in September 2001.
racisme i sport; at alle lande forpligter sig til at føre en informationspolitik, der kan bevidstgøreborgerne om faren ved racisme og fremmedhad6.at alle lande afsætter en mindsteandel af deres nationale forskningsbudgetter til forskning pådette område7.bekæmpelsen af racisme og fremmedhad systematisk integreres i den udenrigspolitik og menneskerettighedspolitik, der føres af de lande, der er repræsenteret på konferencen8.at alle lande sørger for lovgivningsmæssig beskyttelse for alle mod forskelsbehandling pågrund af race og etnisk oprindelse og for, at der oprettes et uafhængigt organ under hensyntagen tilhenstillingerne fra FN og Europarådet9.at alle lande sikrer, at deres strafferet indeholder effektive og afskrækkende sanktioner, derstår i rimeligt forhold til overtrædelsen, mod racistisk og fremmedfjendsk adfærd, og at landenekonstant overvåger deres lovgivningsrammer og om fornødent fremsætter specifikke forslag til forbedringer.
Europe;9.that all States should ensure that their criminal law provides effective, proportionateand dissuasive sanctions against the racist and xenophobic behaviour and that they keep theirlegislative framework under constant review, making specific proposals for reinforcement ifnecessary.
Europas reaktion på verdens aldring Fremme af økonomiske og sociale fremskridt i en aldrende verden Et bidrag fra Europa-Kommissionen til den anden verdensforsamling om aldring
Europe's response to World Ageing Promoting economic and social progress in an ageing world A contribution of the European Commission to the 2nd World Assembly on Ageing
Denne meddelelse udgør Europa-Kommissionens bidrag til den anden verdensforsamling om aldring, der afholdes i Madrid den 8.-12. april 2002 af FN og den spanske regering.
This communication constitutes the contribution of the European Commission to the 2nd World Assembly on Ageing organised in Madrid on April 8-12 2002, by the United Nationsand the Spanish Government.
Den udgør et inputfra Europa-Kommissionen til den internationale debat om den nye internationale handlingsplan omaldring, der skal vedtages i Madrid.
It represents an input from the European Commission to theinternational debate on the new International Plan of Action on Ageing to be adopted in Madrid.
Som sådan har den til formål at støtte de belgiske og spanskeformandskabers bestræbelser på at udvikle en fælles EU-holdning til planen.
As such it is intended to support the efforts of the Belgian and Spanish presidenciesto develop a common EU position on the plan.
Da den første internationale handlingsplan om aldring blev vedtaget i Wien i 1982, var det næstenudelukkende de mest udviklede lande, der var begyndt at opleve aldring som et betydeligt problem.Siden da er aldringsprocessen også begyndt at berøre flere af udviklingslandene.
When the first International Plan of Action on Ageing was agreed in Vienna in 1982, it wasalmost exclusively for the most developed countries that ageing was emerging as an importantconcern. Since then, the ageing process has begun to touch several parts of the developingworld also.
Europa-Kommissionen er enig med FN i, at det vil være nødvendigt med en større global bevidsthed, hvis man skal kunne tackle de udfordringer, som aldringsprocessen har rejst for alle vores samfund.
The European Commission agrees with the United Nations that a greater global awarenesswill be necessary in order to meet the challenges for all our societies raised by the ageingprocess.
Internationalt samarbejde kan forbedre landenes evne til at imødegå disse udfordringer.
International cooperation can improve the ability of countries to respond to thesechallenges.
Dermå derfor nu udarbejdes politikker, der tager fuld højde for de udfordringer, som aldring udgør foros i fremtiden.
Policies that take due account of the ageing challenges in the future have to beprepared now.
Med denne meddelelse foreslår Kommissionen at dele de erfaringer fra samarbejde om aldringsspørgsmål på EU-plan, som illustrerer behovet for en politisk tilgang, der omfatter de økonomiske,beskæftigelsesmæssige og sociale dimensioner ved aldring.
With this Communication the Commission proposes to share the experience from cooperationon ageing issues at EU level, which illustrates the need for a policy approach encompassingthe economic, employment and social dimensions of ageing.
Kommissionen er fuldt ud klar over denmangfoldighed af udfordringer, man oplever i forbindelse med aldring rundt omkring i verden, og atdens erfaringer ikke nødvendigvis kan overføres til andre sammenhænge.
The Commission is fully awareof the diversity of the ageing challenges across the world and that its experience cannotnecessarily be transposed to other contexts.
Ikke desto mindre er denoverbevist om, at dens erfaringer kan bruges som grundlag for udvikling af idéer.
Nevertheless, it is convinced that its experiencecan be used to develop ideas.
Hvis man skalkunne imødegå aldringsspørgsmål i verden, må der en kollektiv indsats af internationalt samarbejdetil for at fremme en bæredygtig udvikling på globalt niveau.
Responding to ageing issues in the world calls for a collectiveeffort of international collaboration to promote sustainable development at global level.
Den har til formålat bidrage til den internationale debat om formuleringen af den nye internationale handlingsplan omaldring, der skal vedtages i Madrid.
It has the aim to contribute to the international debate on theformulation of the new International Plan of Action on Ageing to be adopted in Madrid.
Den internationale handlingsplan om aldring, der blev vedtaget ved den første FN-konference (Wien, 1982), lagde særlig vægt på de ældre og førte bl.a. til en proklamering af FN's principper for ældre, som behandlede sådanne spørgsmål som ældres uafhængighed, medindflydelse, pleje, selvudfoldelse og værdighed.
The international action plan on ageing, adopted at the first UN Conference (Vienna, 1982),put a particular emphasis on older persons and resulted in, among other things, a proclamationof the United Nations Principles for Older Persons, which addressed the independence,participation, care, self-fulfilment and dignity of older people.
Derefter har mange FN-arrangementer hjulpet med til at fremme den globalepolitiske dagsorden vedrørende aldring.
Subsequently, many UN eventshave helped advance the global policy agenda on ageing.
Generalforsamlingen besluttede at udnævne 1999 til detinternationale år for ældre og at indkalde en anden verdensforsamling i 2002.
The General Assembly decided toobserve 1999 as the International Year of Older Persons and to call a 2nd World Assembly in2002.
FN's initiativer er ligeledes blevet formet af millenniumerklæringen.
UN ageing initiatives have furthermore been shaped by the Millennium Declaration.
Da den første internationale handlingsplan om aldring blev vedtaget i Wien i 1982, var det næstenudelukkende de mest udviklede lande, der var begyndt at opleve aldring som et betydeligt problem90. Nu vil aldringsprocessen snart begynde også at berøre flere udviklingslande. I det 21. århundrede vil den hastige aldring gradvis blive et globalt fænomen.
When the first International Plan of Action on Ageing was adopted in Vienna in 1982, it wasalmost exclusively for the most developed countries that ageing was emerging as an importantconcern 90.
Den stadige vækst i levetiden og vores øgede evne til at kontrollere forplantningen udgør nogle afde betydelige resultater, som menneskeheden har nået i de sidste 50 år.
The sustained growth in longevity and our increased ability to control reproduction representsome of the great achievements of human kind of the last 50 years.
Det, at folk generelt kanforvente at leve længere, skaber nye muligheder for individer til at udnytte deres potentiale.
That people in general canexpect to live longer lives opens great new opportunities for individuals to fulfil theirpotential.
Denkombinerede virkning af disse resultater i form af befolkningens aldring giver os også nye udfordringer.
The combined effect of these achievements in the form of population ageing alsopresents us with new challenges.
I løbet af det nye århundrede vil aldring berøre samfundenes sociale og økonomiskegrundlag i mange dele af verden.
In the course of the new century ageing will affect the socialand economic foundations of societies in many parts of the world.
Vores samfund vil skulle skabe ordentlige rammer for folk, derlever længere og længere, og samtidig sikre social og økonomisk bæredygtighed i en aldrende verden.
Our societies will have toprovide an appropriate framework for people living longer and longer while ensuring socialand economic sustainability in an ageing world.
Vilkår og muligheder for dem, der er gamle nu, mænd og kvinder, er en ting, der optager os påethvert givet tidspunkt, men at tilpasse sig godt til befolkningens aldring er et spørgsmål, der optager alle, og det må være målet at nå frem til et samfund for alle aldersgrupper.
Conditions and opportunities for thepresently old, men and women, are an important concern at any time, but adjusting well topopulation ageing is an issue for everybody and the aim must be to arrive at a society forpeople of all ages.
Aldringspolitikkerbør derfor antage en bred livscyklus- og samfundsdækkende tilgang, der tager hensyn til FN's globale initiativer og ledende principper.
Ageing policies should therefore adopt a broad life-course and societywide approach, taking into account the UN global initiatives and guiding principles.
ALDRING OG DEMOGRAFISKE TENDENSER: ET VÆSENTLIGT SPØRGSMÅLFOR VERDEN
AGEING AND DEMOGRAPHIC TRENDS: A MAJOR ISSUE FOR THE WORLD
Samfundenes aldring er i alt væsentligt et resultat af faldende fertilitetskvotienter og stigende middellevetid.
The ageing of societies essentially results from falling fertility rates and increased lifeexpectancy.
En yderligere indvirkning har sin baggrund i det såkaldte baby boom, der har ført til store forskelle i aldersgruppernes størrelse.
An additional impact stems from the so-called baby-boom, which has lead tolarge differences in the size of age groups.
Befolkningsbevægelser kan også have en indvirkning påaldringsprocessen.
Migration movements can also affect the ageingprocess.
Mens aldring i højere grad vil blive en universel tendens i de kommende årtier,er der store forskelle med hensyn til den timing og fart, som de demografiske forandringer antager,de sociale og økonomiske sammenhænge og opfattelsen af de udfordringer, dette fører med sig.
While ageing will become more of a universal trend in the coming decades there is awide diversity in terms of the timing and speed of demographic change, the social andeconomic contexts, and the perception of the challenges posed.
Disse forskelle fremgår særlig tydeligt, når man undersøger aldringsfænomenet i de udviklede lande og udviklingslandene.
This diversity is particularly evident when examining the ageing phenomenon in thedeveloped and the developing parts of the world.
Selv om befolkningerne i udviklingslandene er relativt unge i dag, forventes mange udviklingslande at opleve aldring i et uovertruffent tempo91 på grund af et meget stortfald i fertiliteten og en hastig stigning i levealderen.
Although populations of developingcountries are relatively young today, many developing countries are projected to experienceageing of an unprecedented speed 91 due to a sharp drop in fertility levels and a rapid increasein longevity.
Omkring 2050 forventes antallet af ældre i demindre udviklede lande at være mere end firedoblet (fra 374 millioner i 2000 til 1.570 millioner).Denne aldersgruppe vil udgøre 19% af de mindre udviklede landes befolkning i 2050 imod 8% idag, og medianalderen forventes at stige med 11 år og nå en værdi af 35 år.
By 2050 the number of older people in less developed countries is projected tomore than quadruple (from 374 million in 2000 to 1570 million). This age group will form19% of the less developed countries' population in 2050 as opposed to 8% today, and themedian age is projected to increase 11 years reaching a value of 35 years.
I de udviklede lande,hvor andelen af ældre allerede er meget højere som følge af en hurtig vækst bl.a. i efterkrigstiden,vil den markante aldring fortsætte, men i et langsommere tempo end i de mindre udviklede lande.De ældre vil udgøre 33% af deres befolkninger i 2050 imod 19% i dag,og medianalderen vil stigemed 9 år og nå 46 år i 2050.
In the developedcountries, where the share of older people is already much higher following a rapid growth,particularly over the postwar period, marked population ageing will continue but at a slowerpace than in the less developed countries. Older people will constitute 33% of their populationin 2050 as opposed to 19% today, and the median age will increase by 9 years, reaching 46years in 2050.
Desuden findes der forskellige situationer inden for både de udviklede lande og udviklingslandene.
Furthermore, a diversity of situations is present within both the developed and developingparts of the world.