natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dens kapitaludnyttelsesniveau som helhed afhænger af omfanget af arbejdsmønstrene, der arbejdes med, og den relative betydning af hvert mønster inden for virksomhedens eller industrigrenens samlede aktiviteter.
Its overall level of capital utilisation will depend on the range of work patterns in operation and the relative importance of each within the overall activity of the firm or industry.
Den observerede fordeling af arbejdsmønstrene på et mere samlet niveau opstår ud fra teknologiernes frekvensfordeling (der bestemmer MCS-kur-verne) og til en vis grad ud fra en tilsvarende fordeling af arbejds omkostningerne (der bestemmer ACE-kurverne).
The observed distribution of work patterns at a more aggregate level arises from the frequency distribution of technologies
Denne angrebsmåde har meget til fælles med den af Johansen (1972) udarbejdede model, for så vidt som denne sammenlægning er formet som en oversigt over de en kelte (fast koefficient) dele.
This approach has a great deal in common with the model developed by Johansen (1972), insofar as the aggregate is formed as an overview of the individual (fixed- coefficient) parts.
En virksomhed, som står over for et mindste-omkostnings-arbejdsbeløb, der er fælles for alle dens arbejdstagere, anvender måske ikke desto mindre en række forskellige produktionsprocesser.
A firm faced by a least cost labour envelope that is common to all of its employees may nevertheless operate a variety of production processes.
Hver proces besidder måske et sæt særlige tekniske egenskaber: bemandingsforhold, forventet levetid o.s.v.
Each process may have a distinct set of technical characteristics: manning ratio , life expectancy, etc..
Hver enkelt proces har sin egen MCS-kurve, der vil have tendens til at være længere borte fra udgangspunktet jo højere processens kapitalintensitet og rentesatsen er, og jo mindre kapitalens forventede levetid er.
Each process will have its own MCS curve, which will tend to be further from the origin the greater the capital intensity of the process, the rate of· interest and the smaller the life expectancy of the capital.
Det, der er vigtigt, er imidlertid ikke blot MCS-kurvens omfang, men den relative frekvens, med hvilken den optræder inden for virksomhedens driftsrammer som helhed.
What is important, however, is not only the range of MCS curves, but the relative frequency with which they occur within the overall framework of the firms' operations.
Betydningen af en bestemt proces repræsenteres af det antal mænd, der er beskæftiget med denne proces nårsomhelst i løbet af den driftsdag (eller -uge), der vedrører alle arbejdstagere i virksomheden på dette tids punkt.
The importance of one particular process is represented by the number of men who are employed on that process at any one point during the operatinq day (or week) relative to all employees in the firm at that time.
Lad os f.eks. antage, at kapitalintensiteten er den primære indflydelse på MCS-kurvens position. En samling produktionsprocesser med en fordeling af kapitalintensiteterne som beskrevet i diagram (22a) ville resultere i en frekvensfordeling af MCS-kurver, der strækker
Assume, for example, that capital intensity is the primary influence on the position of the MCS curve.
78 sig fra MCS til MCS i diagram (22b).
MCS. to MCS. in Diagram (22b).
I dette særlige tilfælde ville virksomheden opleve en lang række arbejdsmønstre (fra normal dag til f.eks. tre-skift) og modalværdien, MCS, vælger et mønster nogenlunde halvvejs mellem de to yderligheder (d.v.s. 'dobbeltdag').
In this particular instance, the firm would experience a wide range of work patterns (from normal day to, say, three-shift) and the modal value, MCS, picks out a pattern roughly f half way between the two extremes (i.e., 'doubleday
Der er ingen a priori grund til at forvente nogen bestemt fordeling af MCS-kurverne, selv om mange fænomener i den virkelige verden, der underkastes mange kræfter, som igen virker vilkårligt m.h.t. størrelse og retning, udviser normale eller lognormale fordelinger.
(picking out, perhaps,'norma 1 day plus overtime'as the dominant work pattern). There is no a priori reason for expecting any particular distribution of MCS curves, even though many phenomena in the real world subject to large numbers of forces acting randomly in terms of magnitude and direction exhibit normal or log-normal distributions.
Variationer i mindste-omkostnings-arbejdsbeløbets position
Variations in the position of the least cost labour envelope
Der er ingen grund til, at en bestemt virksomhed oplever en enkelt ACE-kurve.
There is no reason why any particular firm should experience a single ACE curve.
Mens een virksomhed (f.eks. inden for maskinbygning) måske finder, at langt den største del af dens arbejdsstyrke kontrolleres af en enkelt, nationalt forhandlet kollektiv overenskomst, kan andre virksomheder eventuelt sidde inde med adskillige eller endog mange sådanne overenskomster.
While one firm (e.g., in engineering) may find that the great majority of its work force are governed by a single, perhaps nationally negotiated, collective agreement, other firms may have several or even many such agreements.
Vi kan tænke os det måske usandsynlige til fælde, hvor en enkelt MCS-kurve gælder for alle produktionsprocesser, men der er en frekvensfordeling af ACE og deres tilsvarende MC-kur-ver.
We imagine the, perhaps unlikely, case where a single MCS curve applies across all production processes, but there is a frequency distribution of ACE and their corresponding MC curves.
Denne mulighed vises i diagram (24) og resulterer i en række forskellige MC-kurver fra MC til MC med en MC-modalkurve.
This possibility is demonstrated in Diagram
Diagram (22)i Kapitalintensitetens fordeling: normalt tilfælde
Diagram (22): Distribution of capital intensities: normal case
(a) Kapitalfrekvensfordeling pr. mand relativ frekvens (beskæftigelse) skæftigelse) kapital pr. mand
(a) frequency distribution of capital per man relat i ve frequency (employment) capi tal per man
(b) Arbejdsmønsterblanding kapitaludnyttelse
(b) mix of work patterns
Diagram (23): Kapitalintensitetens fordeling: skrånende tilfælde relativ frekvens (beskaeftigelse) tigelse) kapital pr. mand
Diagram (23): Distribution of Capital Intensities: Skewed Case
(b) arbejdsaønsterblanding kapitaludnyttelse
(b) mix of work patterns
Diagram (24): Arbejdsomkostningskurvernes fordeling f
Diagram (24): Distribution of labour cost curves
82 forbindelse mellem ACE- og MCS-kurverne.
We might expect that, in the real world, there may be a link between the ACE and the
Dette eker ganske indlysende m.h.t. en traditionel, neoklassisk teknologi.
MCS curves. This clearly occurs for a traditional neoclassical tech nology.
Dersom en lav løn led sages af en høj kapitalpris for en given proces, vil virksomheden vælge en relativt arbejdekraftintensiv proces.
If a low wage accompanies a high price of capital for a given process, the firm will choose a relatively labour intensive process.
En lav ACE-kurve vil derfor ledeage en lav MCS-kurve.
Hence, a low ACE curve will accompany a low MCS curve.
Hvis en høj løn på den anden side ledsages af en lav pris pr. kapitalenhed for en given proces, vil virksomheden vælge en relativt kapitalintensiv proces.
If, on the other hand, a high wage accompanies a low price per unit of capital for a given process, the firm will choose a relatively capital intensive process.
En høj ACE- kurve vil derfor ledsage en høj MCS-kurve.
Hence, a high ACE curve will accompany a high MCS curve.
Arbejdsomkostninger, kapitaludnyttelse og skifteholdsarbejde: Empiriske resultater for den britiske fabrikationssektor
Labour Costs, Capital Utilisation And Shiftworking: Empirical Results For The U.K. Manufacturing Sector
Hovedformålet med afsnit 5 var at udvikle en teoretisk ramme, der muliggør en sammenligning med og en økonomisk vurdering af alternative arbejdsmønstre.
The main aim of Section 5 was to develop a theoretical frame­ work that allows comparison and economic evaluation of alternative work patterns.
Mens teorien i sig selv er fordelagtig (idet den f.eke. giver mulighed for sammenligninger mellem virkningen af al ternative planlægningsstrategier som i afsnit 7), har den ganske klart mere vægt, hvis den kan godkendes empirisk.
While the theory is useful in its own right, (for example, in enabling comparisons of the impact of alternative policy strategies, undertaken in Section 7), it clearly has more weight if it can be empirically validated.
Dette afsnit fokuserer på modellens empiriske afprøvning ved hjælp af data for den britiske fabrikationsindustri.
This section focuses on the empirical testing of the model using data for U.K. manufacturing industry.
Afsnit 6.2. skitserer derfor de vigtigste datakilder til denne undersøgelse og henviser til nogle af disse oplysningers vigtigere mangler.
Section 6 2 therefore outlines the main sources of data for this study and discusses some of the more important deficiencies of the information. Section
Afsnit 6.3. anvender dataene for arbejdsomkostninger til at konstruere de gennemsnitlige arbejdsomkostningskurver og de marginale arbejdsomkostningskurver.
6.3 uses the data on labour costs to construct the average labour cost curves and the marginal labour cost curves.
Man har også taget hensyn til begrebet, mindste samlede, flerårige beløb og dets associerede marginale omkostningskurve.
Consideration is also given to the concept of the least cost envelope and its associated marginal cost curve.
Mens de gennemsnitlige arbejdsomkostningskurver associeret med hvert enkelt arbejdsmønster er 'U'-formet, er det mindste, samlede, flerårige beløb noget mere kompliceret.
While the average labour cost curves associated with each of the work patterns is 'U-shaped', the least cost evelope is slightly more complicated.
Afsnit 6.4. indeholder nogle vurderinger af den mulige størrelse af kapitalbesparelserne, der er associeret med den mere intensive kapitalanvendelse.
In Section 6.4 some estimates are provided of the possible size of capital savings associated with the more intensive use of capital.
I afsnit 6.5. integreres de ud fra skifteholdsarbejde opståede arbejdsomkostnings- og kapitalbesparelsesbegreber i et forsøg på at forklare den blanding af arbejds mønstre, der observeredes i fabrikssektoren.
Finally, in Section 6.5, the concepts of labour costs and capital savings arising out of shiftworking are integrated in an attempt to explain the mix of work patterns observed in the manufacturing sector.
Data og kilder
Data and sources
Der kræves udførlige oplysninger om både arbejdskraft og kapital.
Detailed information is required about both labour and capital.
Modellens konstruktion er baseret på data vedr. antallet af de i produktionsprocessen anvendte faktorer og priserne, virksomheden stilles overfor ved indkøbet af disse.
Construction of the model is based on data about the
84 af arbejdere, der er beskæftiget i de alternative arbejdsmønstre, samt om alle de forskellige arbejdsomkostninger efter systemtype.
On the labour side, information is needed about the numbers of workers employed on the alternative work patterns and about all of the various labour costs by type of system.
På kapi talsiden kræves der oplysninger om værdien af kapitalen, der anvendes i produktionen, således at man kan beregne den kapitalværdi, bemandingen af hver arbejdstager beløber sig til, samt de gennem en mere intensiv kapitaludnyttelse resulterende kapitalbesparelser.
On the capital side, information is required about the value of capital used in production, in order to calculate the value of capital manned by each employee and also the capital savings caused by more intensive capital utilisation.
Man håber, at modellen med tiden kan konstrueres for adskillige år i løbet af efter krigsperioden.
It is hoped that, in time, the model can be constructed for several years during the post war period
Under hensyn til de udførlige og vidtrækkende datakrav koncentrerer nærværende undersøgelse sig imidlertid om tidsrummet 1977-78.
Given the detailed and far reaching data requirements, however, the present study concentrates on the 1977"8 period.
Antal arbejdstagere efter systemtype
Numbers of employees by type of system
Der foreligger ikke mange data vedr. beskæftigelse efter skiftsystem type, men et nyttigt informationsmateriale er ikke desto mindre ved at akkumulere sig.
There is not a great deal of data on employment by type of shift system, nevertheless, a useful body of information is beginning to accumulate.
New Earnings Survey (ny indtægtsoversigt) dækker nu en årlig arbejdstagerserie, der modtager skiftbonusser, opdelt ef ter industrigren og beskæftigelse.
The New Earnings Survey now provides an annual series of employees who are paid shift premia, broken down by industry and occupation.
De seneste sammenlignelige kilder, der skelner mellem beskæftigelse i de forskellige arbejdsmønstertyper, er undersøgelsen vedr. skifteholdsarbejde i 1954 fra Ministry of Labour (socialministeriet) (1954), en tilsvarende undersøgelse i 1964 fra Department of Employment (arbejdsministeriet) 1965 og under søgelsen i 1978 fra Industrial Facts and Forecasting (industrielle kendsgerninger og prognoser) (1978).
The only comparable sources that distinguish employment on various types of work patterns are the 1954 survey of shiftwork by the Ministry of Labour (1954), the equivalent survey of
På nuværende tidspunkt fokuserer denne undersøgelse på de seneste oplysninger, og disse vises opdelt efter skiftsystemtype og industrigruppe i tabel (19) forneden.
1964 by the Department of Employment (1965) and the 1978 survey by
Langt størstedelen af skifteholdsarbejderne i IFF-undersøgelsen er manuel le arbejdere.
Industrial Facts and Forecasting (1978).
Skifteholdsarbejde defineres som en situation, hvor det ene menneske afløser det andet på samme job i løbet af et døgn.
At the present time, this study focuses on the most recent information and this is reported, broken down by type of shift system and industry group, in Table (I9) below.
Den i denne rapport anvendte IFF-oversigt vedrører kun fabrikationeindustrigrenene.
The vast majority of shiftworkers in the IFF survey are manual workers.
IFF-undereøgeleen, tillige med dens definition af skifteholdsarbejde og dækningen af fabrikationsindustrien er specielt velegnet, idet vor interesse er koncentreret om bemandingen af anlæg og maskiner.
While this reflects the general tendency for shiftwork to be more prevalent amongst manual than nonmanual workers, it may also
Tabel (19): Sammenfattende tabel: Antal arbejdstaßers beskaeftiget i hver skifttype efter industrigren ­ 1978
Table (19): Summary Table: Number of Employees Working Each Type of Shift by Industry - I978.
Antal manuelle arbejdere
Number of manual workers
Antal og forholdsmaessige antal skifteholdsarbejdere p8 liver skifttype
Number of shift workers and percentage of all manual workers
Alle Dobbelte Alterne­3­skift dagskift rende dag­og nat­skift
All 3 shift
I under­I virksom­søgelsen heder med i almin­skifte­delighed holdsarb­ejde (OOOs) (OOOs)
In survey In shift universe working estabs. (000's) (000's)
Arbe jdsomkostninger
Labour costs
Der krævee udførlige oplyeninger om arbejdskraftprisen, arbejdsgiveren må regne med til konstruktionen af det mindste, samlede, flerårige beløb, ACE.
In order to construct the least cost envelope, ACE, detailed information is required about the price of labour faced by the employer.
Som grundlag for beregningerne kræves der data vedr. lønsatser for normalt dagarbejde, overarbejde og forskellige skiftsystemer, opdelt efter industrigren. Oplysninger af denne art offentliggøres af Department of Employment (arbejdsministeriet) i Time Rates of Wages and Hours of Work, 1977 (timelønsatser og arbejdstid).
As a basis for the calculations, data are required about wage rates on normal day work, overtime and on various shift systems, broken down by industry group.
Disse data er associeret med to vigtige problemer: oplysningerne vedrører for det første lønsatser med relation til nationalt forhandlede satser, der som regel er minimumssatser; for det andet er visse mindre almindelige arbejdsmønstertyper ikke tilstrækkeligt repræsenteret i eksempelgruppen og oplysninger, der udelukkende er baseret på nogle få observationer er måske ikke repræsentative.
Two principal problems are associated with the data: first, the information relates to nationally negotiated rates which are generally minima; second, certain types of less common work patterns are underrepresented in the sample and information based on only a few observations may not be representative.
På dette stadium holder vi os blot problemet for øje og noterer, at tendensen snarere er henimod højere niveauer m.h.t. skifteholdsarbejde.
At this stage we just bear the problem in mind, noting that the bias, if anything, will be toward higher levels of shiftworking.
Grundløn
Basic pay
Disse grundlønstal danner grundlaget, på hvilket overarbejde og skiftbonusser normalt beregnes.
These basic pay figures form the foundation on which overtime and shift premia are generally built.
Mange overenskomster dækker lønninger for mere end eet erhverv eller færdighedskategori. Mens det ville være ideelt at kunne veje hver kategori (og måske endog hver overenskomst) efter dennes betydning inden for virksomheden eller industrigrenen, er dette imidlertid ikke muligt.
Many agreements list pay for more than one occupation or skill category. While it would be ideal to
Man tog derfor et gennemsnit af grundlønsatserne i 1977 i alle overens komster, der specificerer de lavest- og højestlønnede grupper og for alle grupper for at få hele gennemsnittet for hver industrigren.
The 1977 basic pay rates were therefore averaged across agreements which specify the lowest and highest paid groups and across all groups to obtain the overall average for each industry.
Gen nemsnittet for de lavest specificerede beløb var £37.87; gennemsnittet for de højeste beløb var £43.70 og det almene gennemsnit for hele fabrikationsindustrien var £40.68.
The average of the lowest specified amounts was £37.87; the average of the highest was £43 70; and the overall average for all manufacturing was £40.68.
Skiftbonusser
Shift premia
De gennemsnitlige skiftbonusser er følgende:
The average shift premia are listed below:
Tabel (20)'·Gennemsnitlige ekiftbonusser efter arbejdsmønstertype for fabrikationeinduetrigrene
Table (20): Average Sh i f t Premia, By Type Of Work Pattern For Al Manufacturing
Normal dag Dobbeltdag tidlig sen
Double day
Alternerende dobbeltdag tidlig sen
Alternating double day early late
Tusmørke Varige natskift Alternerende dag- og natskift Treskift
Alternating day and night
Den hermed forbundne beregning er ikke uden vanskeligheder. Den tilgrundliggende angrebsmåde er at beregne skifttimelønnen i forhold til time lønnen for normale dagarbejdere.
The calculation involved is not without its difficulties
Beregningen udføres fra arbejdsgiverens synspunkt, og timelønnen influeres af inklusionen eller udelukkelsen af spisepauserne.
The calculation is undertaken from the employers' viewpoint and the hourly rates are affected by the inclusion or exclusion of meal breaks.
I perioden 1977-78 var den normale arbejdstid for de fleste dagarbejdere og varige natarbejdere ca. 40 timer eksklusive spise pauser; den normale arbejdstid for de fleste i dobbeltdags- og tre skiftsystemer har tendens til at være 40 timer inklusive spisepauser (normalt en halv time hver dag).
Normal working hours for the majority of day workers and permanent night workers are about 40 hours exc1 us i ve of meal breaks in the 1977"8 period; normal hours for the majority of double day and three shift systems tend to be 40 hours i nel us i ve of meal breaks (normally of about half an hour duration each day).
Dette indebærer en forskel på ca. 7 procent i skiftbonusserne,
This makes a difference of about 7 per cent in the shift premia, en sp =
" - Wfå* ­ i < 1. < *7 > hvor sp betegner skiftbonusprocenten SP er skifteholdsarbejderes normale ugeløn BP betegner den normale ugentlige grundløn Det er klart, at når spisepauser ikke er inkluderet i den normale ar­bejdstid for begge grupper, falder beregningen sammen til:
Clearly, where meal breaks are not included within the normal hours of work for both groups, then the calculation collapses to,
Hvor vidt spisepauser tages i betragtning i beregningerne eller ej kan gøre en betydelig forskel m.h.t. en virksomhedsleders mening om alternative arbejdsmønstres relative omkostninger,
Whether meal breaks are taken into account in the calculations or not can make a substantial difference to a managers views about the relative costs of alternative work patterns.
Nårsomhelst bonusserne specificeres som et procentvist tillæg til grund­lønnen, påvirker grundlønnens nøjagtige størrelse ikke den procentvise skiftbonus.
Whenever the premia are specified as a percentage markup over basic pay, then the exact size of basic pay does not affect the per centage shift premium.
(1+p).BH SH og dersom BH = SH, er sp = (1+p) hvor ρ betegner den specificerede, procentvise skiftbonus BH betegner normal arbejdstid for dagarbejdere SH betegner normal arbejdstid for skifteholdsarbejdere.
(l­t­p).BH SH and, if BH = SH, then, sp = (1+p) where ρ denotes the specified percentage shift premium
BH = V BP}SH hvor Q betegner den absolutte ugentlige bonus.
(BP+Q, BH BP;' SH where 0 denotes the absolute weekly premium.
For en hver given absolut bonusværdi, Q, falder den procentvise skift-
Hence, for any given absolute value of premium, Q, the percentage shift
BH bonus derfor ned mod værdien af —, efterhånden som grundlønnen stiger.
BH premium declines toward the value of -rrj as basic pay increases.
En lang række overenskomster specificerer visse skiftbonusser som abso lutte tillæg til grundlønnen.
A large number of agreements specify certain shift premia as absolute additions to basic pay.
Dette gælder almindeligvis langt mere for dobbeltdags- og treskiftsystemer og er langt mindre fremherskende for varigt natarbejde, der som oftest specificeres som et procentvist tillæg. Nødvendigheden af at måle grundlønnen er tvivlsom, for så vidt som overenskomster ofte angiver mere end eet grundlønniveau.
This is generally much more true of double day and three shift systems and much less prevalent in the case of permanent night work, which is more often specified as a percentage mark­up ; The need to measure basic pay is problematic insofar as agreements often state more than one level of basic pay.
Grundlønnen varierer efter det relevante erhverv eller færdighedsniveau.
Basic pay varies with the occupation or skill involved.
Det er ind lysende, at det procentvise skifttillæg i overenskomster med absolutte skiftbonusvardier lader til at være højere, hvor det absolutte tillæg tages som en procentdel af den lavere grundløn og endnu lavere, hvor det tages som en procentdel af det højere grundlønniveau.
Clearly, in agreements with absolute values of shift premia, the percentage shift mark­up appears higher where the absolute allowance is taken as a percentage
I denne un dersøgelse er de procentvise maksimum, gennemsnitlige og minimum skift bonusser beregnet for hver overenskomst.
In this study, maximum, average and minimum percentage shift premia have been calculated for each agreement,
I almindelighed er forskellen mellem maksimum og minimum for en bestemt overenekorast dog ikke stor, og i de fleste tilfælde anvendes den procentvise gennemsnitlige skift- bonus i beregningerne.
In general, however, the difference between the minimum and maximum for any particular agreement is not large, and, for the most part, the calculations use the average percentage shift premium
Bonusser for overarbejde medfører deres egne problemer.
Overtime premia have their own problems.
De fleste spe cificeres som et procentvist tillæg til den normale dagløn.
The majority are specified as a percentage markup over normal day rates of pay.
Overarbejds- bonusser for hverdage, som specificerer et 'tidspunkt-i-døgnet' eller er associeret med særlige arbejdsmønstre, er yderst sjældne.
Week day overtime premia that specify a 'time-of-day' or are associated with particular work patterns are extremely rare.