natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En anden studie (Algera, 1980) anvender 24 karakteristiske jobegenskaber, idet forfatteren ta ger sit.udgangspunkt i Turner og Lawrence' (1965) velkendte studie og viser, at der er væsentlige korrelationer med et antal belastninger.
Another study (Algera, 1980) uses 24 job characteristics, basing himself on the wellknown study of Turner and Lawrence (1965) and showing that there are substantial cor relations with a number of strains.
Der er desuden fysiske stressorer (se side 65).
Furthermore there are also physical stressors (see page -*9).
Principielt kan alle disse stressorer måles objektivt eller i det mindste uafhængige af jobbets indehaver.
In principle all these stressors can be measured objectively, or at least independent from the job incumbent. bent.
Nogle stressorer måles dog også ved hjælp af spørgeskemaer og i så tilfælde bliver en skelnen mellem objektive og subjektive aspekter
But some are also measured by questionnaires, in which case the distinction between objective and subjective becomes blurred.
Listerne over stressorer, de forskellige forskere anvender, kan meget nemt fylde nogle sider.
The lists of stressors used by different researchers can easily fill a couple of pages.
Det er dog muligt at skelne mellem en række kategorier: (Jfr. Udris, I98O).
But it is possible to distinguish a number of categories: (Cf.
Krav med relation til arbejdsopgaven
Demands related to the task
1.1 psykologiske krav f.eks.: arbejde, bestemt af maskinhastigheden autonomi monotoni
1.1 psychological demands e.g.: machinepaced work autonomy monotony
1.2 fysiske krav muskelspænding, dynamisk eller statisk krævet indsats sensorisk-motoriske krav
1.2 physical demands muscle strain, dynamic or static effort required sensori-motor requirements
1.3 krav med relation til konstruktionen af dataskærmvisninger og kontrolanordninger f.eks.: katodestrålerør
1.3 demands related to construction of displays and controls e.g.: cathode ray tubes
1.4 miljømæssige krav f.eks.: forurening stråling støj varme ufordelagtige vejrforhold
1.4 environmental demands e.g.: pollution radiation noise heat unfavourable weather conditions
1.5 godtgørelser f.eks.: betaling for akkordarbejde
1.5 compensation e.g.: piece work payment
1.6 sikkerhed erhvervsmæssige farer
1.6 security occupational hazards
1.7 arbejdstider f.eks.: pauser skifteholdsarbejde
1.7 working-hours e.g.: breaks shiftwork
4.1 med ens overordnede f.eks.: støtte
4.1 with superior e.g.: support
4.2 med kolleger f.eks.: støtte gruppens sammenhold samarbejde
4.2 with colleagues e.g.: support cohesion of group cooperation
- personalepolitik (inkl. socialsikring) - klimaet i virksomheden - kommunikationssystemer - medindflydelse
- personnel policies (incl. social security) - organizational climate - communication systems - participation
Vi- ønsker ikke at påstå, at denne liste er komplet.
We do not claim that this list is complete.
Nogle fremgangsmåder mangler faktisk, så som angrebsmåden med livsbegivenhederne, der menes at påvirke flere af denne listes kategorier som f.eks. rolle og samspil.
Actually some approaches are missing, e.g. the life event approach, which is supposed to affect several categories of this list like role and interaction.
Om ikke andet klarlægger listen kravenes enormt varierende art.
However this list makes clear the enormous variability of demands.
POTENTIELLE FORØGELSER I STRESSKILDER OG -OMFANG
POTENTIAL INCREASES IN THE SOURCES AND RANGES OF STRESS
Ligegyldigt hvordan man definerer stress, kan det nok hævdes med sikkerhed, at det vil fortsætte med at forøges i de europæiske industri samfunds arbejdsmiljøer.
Stress (by any definition), it can be safely postulated, will continue to increase in the working environments of European industrial societies.
Grundene hertil er ikke særligt vanskelige at finde, men det lønner sig at underkaste dem en kritisk undersøgelse, selv om de eventuelt ikke beløber sig til mere end hypoteser.
The reasons for this are not too difficult to find but are worth examining critically, even though they may have only the status of hypotheses.
Det centrale problem kan siges at være et forholdsmæssigt aspekt: jo mere folk med teknologiske kundskaber (d.v.s. sociale og politiske magthavere) forsøger at gøre virksomhedernes arbejdsmiljøer til no get sikkert, forudsigeligt og regulerbart, desto mindre autoritet og magtfølelse vil det arbejdende menneske sidde inde med til en modificering af disse miljøer.
The central issue can be stated as a ratio: the more that attempts are made by those who hold technological knowledge (and, therefore, social and political power) to make the work environments of enterprises certain, predictable and controllable, the less authority and sense of power the working individual has to modify these environments.
Følgelig kommer han eller hun til at føle sig mere "afskåret" eller adskilt fra en nær, levende forbindelse med dette arbejdsmiljø.
Consequently, he or she is made to feel more "cut-off" or separated from an intimate, living connection with that work environment.
Alt dette er bort set fra de fysiske stressorer, der har både.kort- og langsigtede psykologiske følger.
This is aside from the physical stressors that have psychological consequences, both short and long term.
Det lader til, at de europæiske landes chancer for at overleve på den internationale økonomis markeder kun er mulig, når industri foretagender er i stand til at ombygge og i visse tilfælde omdanne deres eksisterende teknologier til enten at klare aktuelle markedskrav eller forudse og være med til at forme fremtidige behov.
European countries' chances of market survival in the international economy will only be possible, it seems, if industrial enterprises are capable of converting, and occasionally transforming, their existent technologies either to cope with current market demands or to anticipate and shape future needs.
Pres set må derfor blive at forøge kravene om høj kvalitetsproduktion, og råmaterialernes hurtige gennemløb til færdige produkter.
The pressure, therefore, must be to increase demands for high quality production and the fast throughput of raw materials into finished products.
Ten densen kan kun blive henimod en større deling af de arbejdskraftorienterede produktionssystemer, fordi historien har vist, at
The trend can only be towards in creased division of labour-orientated systems of production because the historical evidence is that such systems have been instrumental in transforming the material standards of living of millions of people.
Kravene, industrien vil stille til menneskene, bliver mere komplicerede end i øjeblikket.
The demands on people in industry will become more complex than at present.
For arbejderne i deres rolle som arbejdstager vil dette betyde, at produktionen af kvalitetsvarer vil kræve stor koncentration om detaljerne, hvis kvalitetskontrollen skal være den bedst mulige.
For those workers in the role of employee it will mean that the production of high quality goods will require very close attention to detail if quality control is to be of the highest.
Arbejdets erkendelseselement vil desuden' være højt som f.eks. for elektroniske produkters vedkommende.
Furthermore, the cognitive element of the work will be high, for example of electronic goods.
For at reducere mulig heden for fejl bliver alle driftsfunktionerne specificeret hver for sig i de mindste enkeltheder for at opnå forudsigelighed og kontrol.
To reduce the possibility of mistakes all the discrete operations will be detailed minutely in order to have predictability and control.
Den naturlige følge heraf er, at arbejderen vil have stadig mindre mulighed for at variere hans eller hendes faktiske arbejde.
The corollary of this is that the worker will have less and less possibility of introducing variability into his or her actual work.
"Rummet" for arbejdernes kontrol vil så at sige eroderes af eksperters og virksomhedslederes udvidelse af deres tekniske "rum'! til at kontrol lere og sikre produktionen af fine kvalitetsvarer.
The "space", so to speak, for worker's control will be eroded by experts' and managers' expansion of their technical space to control and ensure the production of high quality goods.
Arbejderne vil så ledes have mindre mulighed for at udøve deres autoritet over udførelsen af arbejdsopgaver og drift; deres udøvende funktioner begrænses yderligere.
Hence, workers will have less chance to exercise their authority over the execution of tasks and operations; their discretion will be further limited.
De vil derfor komme til at føle sig mere anonyme, hvilket vil forværres yderligere af kendsgerningen, at den af de faktiske ar bejdsopgaver krævede omhyggelige koncentration formindsker muligheden for selskabelige relationer med arbejdskammeraterne, og der'vil således Være utilstrækkelige sociale "stødpuder" af arbejdsgrupper, som kan bidrage til menneskenes kollektive absorbering af de spændte for hold på grænsefladerne mellem dem selv, deres arbejde og virksomhedens organisation.
They, therefore, will come to feel more anonymous which will be further exacerbated by the fact that the close attention demands of the actual tasks will diminish the possibilities of social relations with fellow workers and so there will be inadequate social "buffers" of working groups that can help people collectively to absorb the tensions of the interface between themselves, their work and the organisation of the enterprise.
For virksomhedsledere i deres samtidige rolle som arbejdsgivere vil der være et forøget pres til at tage sig forsvindende lidt af markedets krav på grund af en forøgelse af og kontrol med produktionen.
For managers, who have also the role of employers, there will be an increased pressure to cope minimally with market demands through the increase and monitoring of production.
Folk, der rent organisationsmæssigt står arbejderne nærmest, bliver nødt til at bære hele belastningen med at få arbejderne til at opnå deres produktionsforventninger (jfr. de Wolffs artikel, der findes i Bilag 1) og nødvendigvis blive tilbøjelige til at behandle funktionærer/arbejdere som anonyme væsener'.
Those closest in organisational terms to workers will have to carry all the strain of getting people to fulfil production expectations (Cf. de Wolff's paper contained in Appendix One) and, of necessity, be liable to treat employees/workers as anonymous beings.
Virksomhedsledere må desuden sidde inde med bedre evner til at manipulere symboler og erkendelsesfunktioner, som vil adskille dem endnu mere fra realiteterne, funktionærer og arbejdere oplever.
Furthermore, managers will have to have increased abilities to manipulate symbols and cognitive operations which will divorce them further from the realities being experienced by employees and workers.
Tendensen vil være, at arbejdet bliver noget stadigt mindre konkret.
The tendency will be for work to become less and less concrete.
Hermed mener vi, at det nære forhold mellem menneske og materiale forstyrres og ødelægges af maskinernes intervention.
By this, we mean that the intimate relationship between man and material is disrupted and broken asunder by the intervention of machines.
Bevægelsen bliver bort fra maskinen, der anvendes af arbejderen til at hjælpe med at omdanne svært bearbejdelige materialer.
The shift is away from machines being used by the worker to help transform intractable materials.
Der vil være en voksende tendens henimod en situation, hvor maskinerne står for hele driften. De nye former for bilproduktion benytter sig f.eks. af robotter og lignende automatiske teknikker.
The increasing trend is towards a situation where machines do all the operations.
Hvilke enestående, potentielle stress, der vil forårsages af denne tendens er ukendt, og det samme gælder implikationerne for menneskets evner til at kunne klare'sådanne ri sikoer og farer på arbejdspladsen, der er blevet anonym.
99 the application of robots and similar techniques of automation. What unique potential stresses there are through this trend are unknown as are the implications for the human's abilities to cope with the risks and dangers of the work place that has become more anonymous.
Hvis mænd og kvinder ikke i det mindste kan tilpasse sig disse skiftende produktionsforhold, vil følgen efterhånden blive en tilstand, vi ønsker at henvise til som"eksistenti'elt sammenbrud".
If men and women cannot adapt, at least, to these changing circumstances of production, there will be increasingly what we shall term "existential disruption".
Denne flotte vending 'betyder, at forudsætningerne, der anses for givne m.h.t. den menneskelige eksistens, hvad tid og rum angår, smadres på en sådan måde, at det bliver umuligt at udvikle nye forudsætninger.
This grand term means that taken-for-granted assumptions about human existence in time and space are so shattered that it becomes impossible to develop new assumptions.
Fundamentale erfaringer tabes af syne, og de enkelte mennesker kan derfor ikke se nogen mening med deres sociale og fysiske verden og er ude af stand til at begribe deres tilknytning til denne verden.
Fundamental experiences come to be lost sight of and so individuals cannot make sense of their social and physical worlds and cannot conceptualise their relatedness to that world.
Alting tyder på, at mænd og kvinder i mangel af bedre udnyttes i stadig større udstrækning i de teknologiske processer.
The signs are that men and women are being used to an even greater extent as "stop-gaps" of technological processes.
Ved hjælp af databehandlingsteknologier producerer industrisamfundene f.eks. flere data eller "kendsgerninger".
For example, in industrial societies through the use of information processing technologies more and more information or "facts" are generated.
Hvad man måske kan kalde "absorberingsteknologien", sakker imidlertid længere agterud.
What might be called the "technology of absorption", however, lags further behind.
Indsamlingen af kendsgerninger gør ikke meget for den menneskelige visdom.
The collection of facts does not make for human wisdom.
Mennesket beskæftiges i tiltagende grad i skæringspunktet mellem absorberingen af bearbejdede data og øjeblikkelig reaktion.
The human being is more and more employed at the intersection between the absorption of processed information and instant reaction.
Omdannelsen af informationer til beslutninger varetages af mennesker, som ikke har megen tid til at træffe beslutninger, der tager hensyn til moralske, etiske, sociale, politiske og eksistentielle vurderinger, d.v.s. beslutningerne træffes uden henvisning til sammenhængene.
The transformation of information into decisions about action is held by people who have little time to decide taking into account moral, ethical, social, political and existential judgements, i.e. decisions are made without any reference to contexts.
Stress vil altid opstå, når mennesker føler, at deres menneskelige forsøg på at beherske deres miljø er forgæves.
Stress will always occur when people feel that their human attempts to master their environments are abortive.
112 mod disse følelser ved at trække sig tilbage i sig selv og således yderligere adskille sig fra deres miljømæssige baggrund og deres hi storiske kultur.
The pain and anxiety and fear of realisation push people towards defending against these feelings by with drawing into themselves and so further divorcing themselves from their environmental context and their historical culture.
Vort kendskab til det menneskelige sinds og underbevidsthedens komplicerede beskaffenhed siger os, at det faktiske stress forårsaget af en undgåelse af sådanne bekymringer og ængstelser for værrer stressfornemmelserne yderligere.
If we know anything of the human mind and the complexities of the unconscious the very stress of avoiding such anxieties and fears will further exacerbate feelings of stress.
Essentielt ønsker vi at hævde, at større urbane pres og belast ninger på det enkelte menneske gør ham eller hende mere tilbøjelig til at "rammes" af pres og belastninger i arbejdsmiljøet.
Essentially, we would argue that an increase in urban
Et forstyrret liv uden for fabriksporten reducerer den psykiske immunitet mod pres i selve virksomheden.
100 pressures and strains on the individual makes him or her more liable to be "hit" by pressures and strains in the work environment; a disturbing life outside the factory gates diminishes psychic immunity from pressures inside the enterprise.
Disse hypoteser er baseret på antagelsen, at industrilandenes nationaløkonomier fortsætter med at udvikle sig eller i det mindste for.bliver stabile.
These hypotheses are based on the assumption that industrial economies will continue to expand or, at least, stay stable.
Det er een af byrderne, industrisamfundenes medlemmer og deres politiske repræsentanter må bære, at de er indfanget i en tro på fremskridt, som påvirker alle deres opfattelser af virke ligheden.
One burden that members of industrial societies have to bear, and the politicians who represent them, is that they are caught up in a belief in progress which organises all perceptions of reality.
Mens nogle måske trygler om en tilbagevenden til enklere teknologier, trækker nogle sig måske tilbage til et landligt liv, og andre "glider" måske simpelthen bort fra samfundet og skaber frynsekulturer (så som brugen af narkotika), og atter andre følger radikale og til tider voldsomme tankeretninger om, at de fleste men nesker er låst inde i industrisamfundet.
While some may plead for a return to simpler technologies, some may retreat into the rural life, some may just "drop out" from society by creating fringe cultures (such as the drug one) and some may take up radical and, at times, violent postures,that the majority of people are locked into industrial society.
Der er altid en mulighed for, at folk befris for at tage beslutninger, når nationaløkonomierne er i nedgang, som tilfældet er ved at være i Storbritannien og i Amerika.
There is always the possibility that people will be absolved from decisions if economies decline as they are beginning to do in Britain and America.
Så får hele tumlepladsen for fremkomsten af stressproblemer frit spillerum.
Then a whole new arena for the emergence of stress problems will be available.
De arbejdsløses stress er allerede blevet tilstrækkeligt etableret.
The stress of the unemployed is already well enough identified.
Arbejdsløshed belyser kun alt for godt kendsgerningen, at samfundene ikke sidder inde med noget, der kan erstatte beskæftigelse (jfr. Kasl et al., 1972).
Unemployment illumines too well the fact that societies have nothing to replace employment with (Cf. Kasl etal, 1972).
Med hypoteser af denne art bliver det stadigt mere presserende, at man beskæftiger sig med problemer og spørgsmål vedr. arbejdsstress under anvendelse af andre rammer end hidtil. På grundlag af vore erfaringer inden for de sociale videnskaber og - endnu vigtigere -vort arbejde med mennesker i forskellige kår mener vi, at stress problemet ikke kan klares ved, at der udelukkende træffes beslutninger ud fra en indsamling af kendsgerninger.
Given these kinds of hypotheses it becomes more and more pressing that the problems and issues of occupational stress be tackled using different frameworks than in the past,, Our belief - which is based on our experiences in the social sciences and, more important, of working with people in different contexts -is that the issue of stress cannot be dealt with by taking decisions on the basis of mere collection of facts.
Kendsgerningerne skal placeres inden for en moralsk og politiske ramme.
The facts have to be placed in a moral and political framework.
Steiner har udtrykt det endnu bedre:
The point has been better made by Steiner:
"Selve fornuften bliver underkuende. Tilbedelsen af "sandheheden" og autonome "kendsgerninger" er en grusom fetichdyrkelse: "Elevato ad idolo di se stresso, il fatto e un tiranno assulto di fronte a cui il pensiero non può non prosternarsi in muta adorazione" (1).
'Reason itself becomes repressive.
Det oplyste menneskes sygdom er dets godtagelse (som i sig selv er helt igennem overtroisk) af kendsgerningernes overlegenhed over ideer. "La spinta al positivo etantazione mortale per la cultura" (2).
The disease of enlightened man is his acceptance, itself wholly superstitious, of the superiority of facts to ideas. "La spinta al positivo e tantazione mortale per la cultura"(2).
I ste det for at tjene menneskelige mål og spontaneiteter er vi denskabens og de videnskabelige loves "positive sandheder" blevet et fængsel mørkere end Piranesis, nemlig et carcere (3), til indespærring af fremtiden.
101 human ends and spontaneities, the "positive truths" of science and scientific laws have hecome a prison-house, darker than Piranesi's, a carcere(3) to imprison the future.
Det er disse kendsgerninger, der regulerer historiens forløb.....de religiøse dogmers og sociale klassers åndsformørkelse er blevet erstattet med den "rationelle videnskabelige sandheds" endnu mere tyranniske åndsformørkelse.
It is these facts which regulate the course of history ...the old obscurantisms of religious dogma and socialcastes have been replaced by the even more tyrannical obscurantism of "rational, scientific truth".
(Jfr. s. 126 for oversættelser).
(See page 112 for translations.)
Det vil fremgå af ovenstående, at det er vort tilgrundliggende ar gument, at vor industrielle kultur er kilden til en væsentlig mængde
From what has just been written, it can be seen that our basic postulate is that a substantial amount of stress - pressures, or stressors and strains - is induced by our industrial culture.
Pres, stressorer og belastninger er skabt af menneskehænder på den måde, at de bestemmes af vore industrielle kulturer.
Pressures, stressors and strains are man-made in the sense that they are determined by our industrial cultures.
I denne betydning er kulturen bestemmende for teknologi, former for menneskelige relationer, organisationsformer og former for relationer mellem mennesker og teknologi.
In this sense, technology, forms of human relationships, forms of organisations and forms of the relations between people and technology are all culturally determined.
Men en specifik kultur er ikke blot et statisk sæt symboler, betydninger og ar tefakter; den ændrer sig, efterhånden som menneskene anvender deres erfaringer og deres forstand til påny at tolke, hvad de har erhvervet af deres kultur under socialiseringsprocessen*.
But a specific culture is not just a static set of symbols, meanings and artefacts; it changes as people use their experiences and their minds to re-interpret what they have acquired of their culture in the process of socialisation*.
Vi kan følgelig opleve ændringer i vore ideer o.s.v., som på dynamisk måde danner vore kulturer.
Hence, we can have change in ideas, etc., which dynamically constitute our cultures.
Kultur har en bred betydning; den
Culture is a wide term, it
".....består udelukkende af produkterne af menneskets indsatser gennem århundrederne til opnåelse af et "symbolsk udtryk" for fuldstændigheden af dets "personlige levemåde".
'... is entirely made up of the products of centuries of man's efforts to achieve "symbolic expression" of the fullness of his "personal living".
Kultur er symbolisme; det symbolske udtryk for det, der er personligt me ningsfuldt, i modsætning til naturvidenskaben, der er den upersonlige, neutrale, ufølsomme beskrivelse af faktiske, materiel le aspekter, der er af nyttebestemt, men ikke personlig værdi." (Guntrip, 1968, s. 419).
Culture is symbolism, the symbolic expression of what is personally meaningful, in contrast to science, which is the impersonal, neutral, non-emotional description of matters of material fact, which have utilitarian but not personal value.' (Guntrip, 1968, p. 419).
Guntrip etablerer herefter forskellen mellem kendsgerning og værdier, der dog begge bedst bør ses som en del af en kultur.
What Guntrip, then, makes clear is the difference between fact and values; both of which, however, ought best to be seen as being contained in a culture.
Der er et samspil mellem kendsgerninger og værdier på måder, der som Steiner antyder, bør granskes og udredes.
Facts and values interact in ways that ought to be held under scrutiny and disentangled, as Steiner indicates.