natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I den tyske case om boligtilskud siger man, at de mange enkeltheder, blanketterne indeholder, faktisk skal opgives for de administrative medarbejderes skyld. Herigennem kan personalet i den lokale afdeling se, nøjagtig hvordan man er kommet frem til det beløb, der udbetales.
In the German rent allowances case study, the comment is made that the wealth of detail contained in forms is really for the benefit of the administration: it shows staff in the local office exactly how the amount to be paid was derived.
I den danske rapport pegede man tidligt på den vigtige rolle, de offent ligt ansatte spiller i relation til at afgøre, hvilken betydning edb- systemer har for klientbetjeningen:
The important role played by public service employees in determining the extent and nature of "computer impact" on client service was identified clearly in the Danish report:
"Når vi skulle undersøge relationen mellem edbsystemer og klienterne, var det ikke muligt at isolere denne relation uden at tage hensyn til personalet som en slags mellemliggende variabel...Der er for os ingen tvivl om, at det er de ansatte og deres adfærd, der i første række er bestemmende for karakteren af service over for borgeren og dermed den måde, hvorpå borgeren oplever edb-systemet."
"It is not possible to isolate the relationship between the EDP system and clients without taking the staff into consideration as a kind of intermediate variable ... We are in no doubt that it is the employees and their behaviour who determine primarily the nature of the service given to the general public and, therefore, the public's attitude towards the EDP system".
Medarbejderne betragtes som en vigtig stødpude mellem teknikken og klienterne, f.eks. ved at de værner klienterne mod konsekvenserne af systemsammenbrud ved at skrive checks ud manuelt og hjælpe dem med at forstå og udfylde blanketter osv.
Employees are seen as an important buffer between the technology and the client system, e.g. shielding clients from the effects of a system breakdown by writing out cheques manually, helping individuals understand and complete forms etc.
Det fremgik meget tydeligt af behandlingen af spørgsmålene omkring databeskyttelse og datasikkerhed i de forskellige rapporter, at det er vigtigt, at edb placeres i den rette politiske og samfundsmæssige sammenhæng.
The importance of placing information technology in its proper political and social context was very evident in the treatment of data protection and privacy issues in the various national reports.
Der er forskel på, hvor alvorligt man ser på dette spørgsmål i de forskellige rapporter.
The problem is seen with different degrees of urgency in the various reports.
Tyskland og Danmark har strenge regler, og der findes en eller anden form for regulering i de fleste af de andre lande.
Stringent laws exist in Germany and Denmark and regulations of one sort or another exist in most of the other countries.
I Belgien er der regler for brugen af nationalregistret, og man påtænker at udforme bestemmelser om beskyttelse af den enkelte borger. I
In Belgium, rules have been drawn up in relation to the use of the National Register and a general law on individual privacy is anticipated.
Holland er man ikke nået så langt, idet kommunerne her i bedste fald havde (eller var ved) at udarbejde bestemmelser om databeskyttelse-
In the Netherlands, the situation is less advanced - at best municipalities had created (or were in the process of creating) privacy statutes.
Offentligt ansattes manglende kendskab til databeskyttelse
Public Servants' Lack of Knowledge and Awareness of Data Protection
Der er brug for såvel strenge kontrolforanstaltninger og administrative regler som lovgivning i betragtning af, at offentligt ansatte, der har kontakt med borgerne har forholdsvis ringe kendskab til registerlovgivningen og betydningen af, at personlige oplysninger beskyttes og forbliver fortroligt materiale.
Strict organisational controls and administrative measures as well as statutory regulations will be needed, given the relatively low level of awareness among public servants dealing with the public of data protection legislation and the importance of privacy and confidentiality of individual data.
Der kunne generelt iagttages en vis ligegyldighed, som hovedsagelig skyldtes uvidenhed, blandt de offentligt ansatte og borgerne.
The general impression was that there was a certain degree of complacancy, borne largely out of ignorance, among both public servants and the general public.
Det hedder i den tyske rapport: "Den offentlige sektor er ikke tilstrækkelig opmærksom på databeskyttelse".
As stated in the German report; "There is an underdeveloped sensitivity towards data protection on the part of public service organisations".
Der gives et konkret eksempel på dette i den hollandske case om sociale ydelser der køres over edb, hvor det forekommer, at personlige oplysninger opgives i telefonen, uden at der ringes tilbage eller træffes nogen andre sikker hedsforanstaltninger.
A concrete example of this insensitivity is given in the Dutch case study of a computerised social assistance system where information on individual claimants may be given over the telephone without any call-back or other security precaution.
Endvidere har det firma, der har leveret anlægget, direkte adgang til systemet via en telefon og et modem, hvorved risikoen for at man ulovligt får adgang til personlige oplysninger om bistands klienter øges.
Again, the computer supplier has direct access to this computer system via a telephone line and a modem, thereby increasing the danger of unlawful access to social security records.
For nogle offentligt ansatte betyder datasikkerhed ikke andet, end at de skal bruge et password for at kunne bruge en edb-termi nal.
To many public service employees, data security means nothing more than having to use a password to access a computer terminal.
Selv denne elementære sikkerhedsforanstaltning mister noget af sin betydning ved konstant brug.
Even this elementary security precaution becomes trivial i sed with constant use.
Selvom det kun nævnes direkte i en rapport, forekommer det sandsynligvis i de fleste lande, at medarbejdere uformelt
Although mentioned explicitly in only one report, the informal use of
57 bruger deres kollegers password, når de har glemt deres eget.
57 other colleagues' passwords when one has forgotten one's own probably occurs in most countries.
I casestudierne peges der på, at de fleste offentligt ansatte kun har ringe kendskab til eller interesse i, hvorledes offentlige registre bruges.
The case studies indicate that the majority of public servants have little knowledge or interest in the uses to which public data banks are put .
Som de tyske forskere sagde: "På de kontorer, vi studerede, havde medarbejderne foruroligende lidt kendskab til lovgivningen om datasikkerhed".
As stated by the German researchers, "Knowledge about existing data protection laws and sensitivity to data protection was frighteningly minimal in the offices examined".
Det betyder, at personalet ikke er i stand til at rådgive borgerne om deres rettigheder.
This lack of knowledge means that employees are not in a position to advise citizens of their rights.
De forskellige formularer, borgerne skal udfylde, indeholder heller ikke noget direkte om disse rettigheder.
Nor are these rights explicitly set out in the various forms members of the public have to complete.
I forbindelse med den tyske undersøgelse om et folkeregister var den eneste henvisning til borgernes rettigheder at finde i en kort notits på bagsiden af formularen, hvor der stod: "Disse oplysninger indhentes i overensstemmelse med §§ 13, 16 og 18 i Registerloven for Bayern.
For example, in the German population registration office studied, the only reference to a person's rights in the data protection field was contained in a short note on the back of the form which stated: "These data are collected in accordance with articles 13, 16 and 18 of the Bavarian registration law.
Der gøres hermed opmærksom på, at der kan gøres indsigelse mod at disse oplysninger indhentes" - en kryptisk formulering, som hverken borgerne eller medarbejderne umiddelbart forstod.
The citizen is informed of his/her right to veto" - a cryptic message which was not readily understood by either the public or employees of the office.
En kommune, der ikke var blevet tilsluttet nationalregistret, mens det var frivilligt, var nu nødt til at gå over til edb.
A local authority which had not linked its population register to the National Register when participation was optional now found itself in a position where it was being forced to computerise.
Medarbejderne her var meget opmærksomme på indførelse af ny teknologi.
Staff in this office were extremely wary of the introduction of information technology.
En af de adspurgte sagde i den sammenhæng: "Hvem ved, hvor teknologien stopper?"
As stated by one respondent: "Who knows where technology will stop?"
Medarbejderne her gav udtryk for bekymring bl.a. m.h.t. (a) hvilke oplysninger de nye akter ville komme til at omfatte.
Among their concerns were: (a) What information would appear on the new identify card?
Ville det blive muligt at have en hemmelig kode, der viste den pågældendes politiske tilhørsforhold? (b) ville de 9 oplysninger, man på nuværende tidspunkt krævede, stige til 15-20 fremover? (c) var det i landets interesse at disponere over enkeltheder om hele befolkningen i let tilgængelig form?
Would it be possible to have a secret code showing an individual's political tendencies? (b) Would not the 9 items of information currently demanded grow to 15 or 20 tomorrow? (c) Was it in the national interest to have details of the whole population available in a readily accessible form?
Der havde ikke været brug for stikkere, hvis man havde haft et nationalregister under 2. verdenskrig.
There would have been no need for informers if a National Register had existed during the Second World War.
Selvom årsagerne ikke anføres, er det sandsynligt, at der lå lignende overvejelser bag beslutningen om at opgive planerne om at oprette et centralt personregister i Holland (CPA).
Although the reasons are not given, it is likely that similar considerations lay behind the decision in the Netherlands to abandon a plan for a national Centre for the Register of Persons (CPA).
Som det nævnes i den hollandske rapport "blev planen opgivet efter at være blevet kritiseret af kommunerne og parlamentet".
As stated in the Dutch report, this plan "was dropped as a result of criticisms from municipalities and the Parliament.
Man overvejer nu at etablere et system, hvor hver kommune selv foretager sin egen registrering, men ind imellem overfører data til andre kommuner via et offentligt kommunikationsnet.
A system is now being considered by which municipalities each perform their own registration but periodically transmit data to other authorities via a community communications network".
I flere rapporter blev der givet udtryk for bekymring i relation til at forbinde lokale, regionale og landsdækkende databaser. (Belgien, Danmark, Holland, Luxembourg, Tyskland).
Concern about the linking up of local, regional and national databases was mentioned in several reports (Belgium, Denmark, Germany, Luxembourg, Netherlands).
De stærkeste forbehold kom til udtryk i den tyske rapport.
The most serious reservations were expressed in the German report.
Forskerne gav her udtryk for bekymring m.h.t. at (a) der muligvis kunne blive tale om krænkelse og misbrug af den enkeltes demokratiske rettigheder i takt med at udviklingen gik i retning af at oprette og integrere databaser, der indeholder en mængde personlige oplysninger, og (b) at teknologien anvendes som en social kontrolmekanisme, f.eks. ved at man afslører misbrug af det sociale sikringssystem ved at sammenligne skatteoplysninger med oplysningerne i socialforvaltningens registre.
The researchers express concern about (a) possible violation and abuse of individuals' democratic rights inherent in the trend towards the creation and amalgamation of personal databases containing a vast amount of information on individuals; and (b) the use of technology as a social control mechanism e.g. to disclose abuses of the social security system by cross-checking taxation records with social security records.
I den danske rapport nævnes det, at det ikke er tilladt at afsløre bedrageri på denne måde.
The Danish report indicates that the use of technology to detect fraud in this way is not permitted.
De tyske forskere er navnlig skeptiske over for, om registerlovgivningen er tilstrækkelig til at styre brugen af avanceret teknologi i den offentlige sektor, specielt i situationer hvor de offentlige institutioner bliver tvunget til at rationalisere og bringe deres udgifter ned.
The German researchers are particularly skeptical about the adequacy of data protection laws in controlling the use of advanced technologies in the public service - especially in a climate where public bodies are being forced to rationalise and reduce expenditures.
Det siges også, at de nuværende edbsystemer er medvirkende til at "underminere den nugældende registerlovgivning".
Current data processing arrangements are also cited as a factor contributing towards the "erosion of presently valid data protection law".
I situationer hvor data behandles centralt, men lagres lokalt, "bliver det uklart, og der tages ikke stilling til, hvor ansvaret ligger".
In a situation where data are processed centrally but stored locally, responsibility is "blurred and deferred".
Om udvidet brug af edb inden for den offentlige sektor vil betyde, at staten i højere grad bliver i stand til at føre kontrol med den enkelte borger, kan der ikke siges noget definitivt om. I rapporten fra
Whether the increased use of advanced information technologies in the public sector will or will not lead to greater state control of the individual citizen is a matter for speculation.
Luxembourg er man optimistisk: "Datasikkerhed og -beskyttelse ved edb synes ikke at være noget problem. Der findes lovgivning, som garanterer beskyttelse, og der synes ikke at være nogen tvivl om, at den håndhæves strengt".
The Luxembourg report strikes an optimistic note: "Security and protection of computer data does not appear to constitute a problem: there is a law guaranteeing protection and there appears to be no doubt that it is strictly applied".
I modsætning hertil anlægges der i den tyske rapport en pessimistisk synsvinkel, idet de tyske forskere mener, at der er grund til at være bekymret.
By way of contrast, the German report expresses a pessimistic view, indicating cause for concern,
7.6 Teknologien som middel til at forbedre servicen for borgerne
7.6 Technology as a Means of Improving Service to the Public
Selvom omlægning til edb på nogle områder resulterede i en hurtigere og bedre service, var der i de fleste tilfælde tale om småforbedringer, som ikke var særlig åbenbare for borgerne.
Although computerisation did lead to some improvements in speed and quality of service, in most cases, these improvements were slight and not very obvious to the public.
I så godt som alle rapporter påpeges det, at forbedringerne i klientbetjeningen i bedste fald var en sekundær faktor i forbindelse med beslutningen om at indføre edb.
Almost all the national reports indicate that improvements in client outcomes were, at best, of secondary importance in the decision to introduce technology.
Motivet var først og fremmest at gøre administrationen mere effektiv.
The prime motivation was increased administrative efficiency.
I alle rapporterne understreges det, at man ikke har været nok opmærksom på klientservicen.
Lack of attention and sensitivity to client service aspects is stressed in all the national reports.
at forsøge at maksimere effektiviteten af kombinationen arbejdsfunktion, struktur, teknologi og personer inden for virksomheden. Dette indadvendte perspektiv beskrives på forskellige måder: "En arbejdsform.... hvor der lægges mere vægt på det interne arbejde end på sammenhængen med verden udenfor" (Frankrig); "De interne aspekter kommer i første række...... og der er således tendens til at hensynet til borgerne kommer i anden række" (Tyskland); "Sondringen mellem det interne/eksterne"
The public service is seen as focussing almost exclusively on rationalising or optimising its internal working, that is, on seeking to maximise the efficiency of the blend between task, structure, technology and people inside the organisation.
"om servicen kvalitetsmæssigt er i orden er ikke noget vigtigt punkt.... hvis det var tilfældet ville man bruge helt andre systemer" (Holland); "beslutningen om at indføre edb var begrundet i et ønske om at forbedre administrationen af socialsikringssystemet; der blev ikke tænkt på leve- og arbejdsvilkår" (Luxembourg).
This inward-looking perspective is described in various ways: "A way of existing... which gives a higher place to internal workings than to relationships with the outside world" (France); "The primacy of the internal aspect ... which tends to give a back seat to sensitivity to citizens" (Germany); external/ internal distinctions (Ireland); product/process distinctions which point to a preoccupation with applying information technology to internal management systems (UK and Denmark); "the quality of service to the citizen is not an important factor If it were ... the systems in use would be quite different" (Netherlands); "the decision to computerise ... was motivated by a desire to improve the management of the social security system; no thought was given to living and working conditions" (Luxembourg).
Denne manglende hensyntagen til de ydre forhold - som er typisk for de fleste offentlige bureaukratier - er nok den faktor, der har haft størst betydning for, at edb til dato tilsyneladende kun har haft underordnet indflydelse på serviceniveauet.
This lack of attention to the external environment - typical of most public service bureaucracies - is probably the single most important factor responsible for the apparent marginal impact of information technology on service to the general public to date.
Økonomiske begrænsninger er utvivlsomt en anden vigtig faktor.
Financial constraints are undoubtedly another significant factor.
Som det nævnes i den britiske rapport: "(Så længe) indførelse af ny teknik skal begrundes i omkostningsbesparelser, vil dette (medføre), at man forsøger at erstatte de medarbejdere, der har tilvejebragt de eksisterende servicefunktioner i stedet for at oprette nye funktioner".
As stated in the UK report: "(As long as) innovations have to be justified on the grounds of cost savings, this will (lead) to a search for ways to replace labour used in providing existing services, rather than in creating new services".
I den britiske rapport skønner man, at der stadig er 75% af den offentlige sektors virksomhed - tjenesteydelser til borgere og lokal samfund - der fremover vil blive berørt af edb.
The UK report estimates 75% of the activities of the public service -the delivery of services to individuals and communities - remain to be affected by information technology.
At hovedvægten på nuværende tidspunkt er lagt på interne styrings- og regnskabsfunktioner betragtes således som "et noget ensidigt anvendelsesmønster for edb". I rapporten anføres det, at den nye informationsteknologi (som der gives mange eksempler på i rapporten) vil kunne få så stor betydning for borgerne, at nuværende edbsystemer sammenholdt hermed vil virke ubetydelige. Dette synspunkt vil, hvis man accepterer det, få betydelige konsekvenser for at danne sig et helhedsindtryk af edb's fremtidige konsekvenser for borgerne.
Thus, the current emphasis on internal management and accounting functions is seen as giving "a rather one-sided pattern of the application of information technology".
Der er gennemført bemærkelsesværdigt få forskningsprojekter om teknologiske omlægninger i den offentlige sektor, til trods for at den offentlige sektor formentlig er den sektor, der bruger mest edb inden for servicefagene i de fleste lande.
There has been remarkably little research into technological change in the public service - in spite of the fact that the public service is probably the largest user of information technology in the service sector of most countries.
Dette forskningsprojekt er derfor et særlig velkommen bidrag, idet det giver et billede af situationen på tværs af landegrænserne. Herigennem bliver der mulighed for at udveksle oplysninger og erfaringer fra land til land, hvor nogle lande m.h.t. teknologisk udvikling er længere fremme end andre.
This research project is, therefore, particularly welcome, incorporating as it does a cross-national aspect which facilitates the exchange of information and experience between countries, some of which are more technologically-advanced than others.
Tids- og budgetmæssige begrænsninger gjorde, at der kun kunne forskes i en lille del af den offentlige sektor i hvert land.
Time and resource constraints dictated that only a small part of the public service in each country could be studied.
Forskningsresultaterne bygger på et begrænset antal case-studier og skal derfor betragtes mere som en indikator end som endegyldige resultater.
The research findings are based on a limited number of case studies and should be viewed as indicative rather than conclusive.
Dette projekt er imidlertid et led i et længere forskningsforløb om lignende emneområder inden for andre brancher (banker, detailvarehandelen).
However, this project forms part of a larger research series covering similar issues in other economic sectors (e.g. banking, retailing).
Som sådan er det et supplement til vor viden om teknologiens forskellige tilsigtede og utilsigtede virkninger.
As such, it adds to our understanding and knowledge of the various intended and unintended impacts of technology.
En ting, som lægger yderligere og måske endnu vigtigere begrænsninger på denne type forskning, er den hastighed, hvormed den teknologiske udvikling sker.
A further and even more important limitation on research of this nature is the pace of technological change itself.
Det der gælder idag, gælder næsten helt sikkert ikke imorgen, hvis man går ud fra udviklingen inden for informationsteknologien (IT), og at den offentlige sektor i stigende omfang går over til disse nye former for teknologi.
What is true today will almost certainly not hold true tomorrow, given developments in advanced information technologies (IT) and the rate at which the public service is increasingly adopting these new technologies.
I den sammenhæng er vi opmærsomme på, at hovedvægten i de fleste studier ligger på traditionelle edbsystemer (nemlig rutinemæssig behandling af store mængder data, f.eks. i forbindelse med folkeregistrering og udbetaling af sociale ydelser), hvor der ofte anvendes "gammel" teknologi (f.eks. centraliserede gruppekørselssystemer).
In this regard, we are conscious of the fact that the emphasis in most of the case studies is on traditional DP applications (viz. processing of large volumes of routine data such as population registration and social security payments), often using "old" technologies (viz. centralised batch processing).
På nuværende tidspunkt er disse systemer de mest fremherskende i de fleste lande.
These types of applications are currently the most important in the public service computerisation portfolios of most countries.
Fremover vil disse systemer dog nok blive mindre fremherskende, efterhånden som man begynder at bruge edb
In future years, however, they are likely to become less
62 til andet end rutinemæssige administrative opgaver, f.eks. kontorautomatisering, edb-støtte i forbindelse med beslutninger (ledere og politiske beslutningstagere) og skærmbaseret informationstjeneste for borgerne (f.eks. biblioteks- og informationstjeneste inden for sundhedsektoren, socialforvaltninger og forbrugeroplysning) (1).
62 dominant as technology is applied to areas other than routine administration e.g. office automation, decision support for managers and policy makers and IT-based services to the public (e.g. library and information services in the health, social security and consumer areas). (1 )
8.2 Resumé af hovedresultaterne
8.2 Summary of Main Research Findings
De vigtigste resultater af casestudierne er som følger:
The main findings arising from the case studies are: