natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Det forenede Kongerige kan man iagttage fire forskellige fagforeningstyper - fagforeninger for håndværksfag, industri, funktionærer samt "blandede" fagforeninger, som er opstået ved fagforeningssammenslutninger.
In the UK there are four main trade union classifications - craft unions, industrial unions, general and white collar unions, as well as hybrids caused by mergers.
Det betyder, at man i de enkelte virksomheder i modsætning til i Vesttyskland kan iagttage fagforeninger, der overlapper hinandenj der er konkurrence om medlemmerne, og der findes forskellige forhandlingsenheder og förhandlingsgrupper sammensat af flere fagforeninger.
This means that within companies one finds overlapping unionism, competition for membership, different bargaining units and multi-union bargaining groups operating. Such a fragmented and sectional form of representation tends not to be found in an industrial union structure.
I alle fem lande er organisationsgraden høj, idet den svinder mellem 40% i i Tyskland til 70% i Danmark.
In all five countries we see a high density of trade union membership ranging from 40% in the Federal Republic through to 70% in Denmark.
Kilde: ETUI, organisationsgrad blandt civilbefolkningen (1981)
Density based on Civilian Employment. (1981).
I forbindelse med disse totaltal er der noget der tyder på, at funktionærer har stigende betydning, idet deres andel i mange tilfælde nærmer sig 40%.
Within these totals there is evidence of a growing importance of white collar membership with their proportion of trade union membership approach­ ing 40% in many cases.
I tre tilfælde har man en enkelt central fagforeningsorganisation, nemlig i Danmark, Irland og Det forenede Kongerige, mens man i italien og Tyskland har organisationer, der er "politisk" forskellige.
There are three cases where one finds a single central trade union confederation, in Denmark, Ireland and UK with 'politically' differentiated federations operating in Italy and Germany.
Ligesom i forbindelse med arbejdsglverorganisationerne er der ikke nødvendigvis en sammenhæng mellem et enkelt centraliseret fagforbund og påvirkning inden for det enkelte lands arbejdsmarkedssystem.
As with employers associations there is no necessary correlation between a single centralised union federation and influence within the domestic system.
(b) Overenskomstforhandlinger: niveau og omfang
(b) Level and Scope of Bargaining
I case-studierne nævnes en række forskellige forhandlingsniveauer, som i løbet af årene er undergået en række ændringer.
The case studies identify a number of different levels at which bargaining takes place. They also indicate how the bargaining arrange­ ments have altered in the recent past.
Eksempelvis har en perloden med centraliserede forhandlinger i 70'erne måttet vige for mere decentraliserede forhandlinger på virksomhedsniveau.
For instance a period of centralisa­ tion in the 70s in Ireland has given way to a greater degree of decentralised company and plant bargaining.
I den italienske undersøgelse nævner man udviklingen inden for repræsentation og forhandlinger på de laveste niveauer og senere oprettelsen af samarbejdsudvalg.
The Italian study notes the development of representation and bargaining at the lowest levels and the subsequent growth of works councils.
For at give en enkelt fremstilling af disse forhandlingsformer er følgende oversigt inddelt på de tre niveauer, der nævnes i case-studlerne, og viser for hvert lands vedkommende, hvor hyppige forhandlinger er og det mest fremherskende forhandlingsniveau.
In order to give a simple picture the following table divides bargaining into the three levels mentioned in the case studies and it indicates by nation the incidence and predominance of the bargaining level.
Det mest fremherskende forhandlingsniveau
Predominant Level of Bargaining
Virksomhedsniveau
National/Sectoral
MF kun 1 ringe grad X
Little X X Ρ Little
FORKORTELSER: MF = mest fremherskende
KEY: Ρ = Predominant Level
X = forhandlinger
X = Bargaining takes place
Heraf kan man se, hvilken betydning forhandlinger på virksomhedsniveau har selv i kvalitativt set forskellige systemer.
From this we see the importance of company bargaining even within qualitatively different systems of industrial relations.
Den nøjagtige sammenhæng mellem branche/landsoverenskomster og virksomhedsaftaler er naturligvis vigtig, og de kan i det tyske og det danske eksempel have en så afgørende betydning, at det kun er periferiske og lokale spørgsmål, der skal løses.
The exact re­ lationship and connection between the industry/national agreement and the company/plant is of course important and in the German and Danish case they may exert decisive influence leaving only peripheral and local issues to be resolved.
Forhandlingsniveauet og fagforeningsstrukturen giver et tydeligt fingerpeg om, hvorledes teknologiske problemer kan og bliver løses/løst.
The level of bargaining and trade union structure do give clear indica tions to the way technological innovations are handled. The attempt in the
Forsøget i Det forenede Kongerige på at komme frem til en fælles aftale mellem TUC og CBI, 1 kraft af hvilken forhandlingsparterne fik ret til at blive informeret, fik ikke tilslutning fra arbejdsgiverside.
UK to gain a joint TUC-CBI agreement which could guide bargaining failed to be ratified by the employers bodies.
Regulering af disse forhold er således blevet overladt til forhandlinger på selskabs- og virksomhedsniveau.
Hence regulation has been left to company and plant level negotiations.
I Italien og Irland kan man iagttage en tilsvarende situation.
In Italy and Ireland one finds a similar situation.
Det er kun 1 Tyskland og Danmark, hvor man med jævne mellemrum har forhandlinger på et højere niveau, at man kan Iagttage forsøg på at nå frem til landsaftaler om ny teknologi inden for generelle rammer eller som i eksemplet fra Tyskland inden for specifikke områder.
Only in Germany and Denmark, where higher level bar gaining regularly takes place, do we find some attempts at national agree ments on new technology.
(c) Lovfæstede former for regulering
(c) Legal Forms of Regulation
Det mønster, der blev illustreret i det foregående afsnit, gentager sig her, eftersom retslig indgriben i arbejdsmarkedsforhold i Det forenede Kongerige, Irland og Italien er begrænset til bestemte områder og ikke berører forhandlingsområdet.
The pattern shown in the previous section is repeated here, for in the
Således kan kollektive overenskomster indgået mellem arbejdsgivere og arbejdstagere normalt ikke håndhæves retligt.
Thus collective bargains made between employer and employee are not normally enforceable at law.
Forhandlinger på alle niveauer er frivillige, og deres håndhævelse afhænger af parternes goodwill og ansvarsfølelse.
The negotiations that take place at whatever level are voluntary and their enforcement relies upon the goodwill and responsibility of the actors concerned.
De lovbestemmelser, der findes, er normalt en række beskyttelsesforanstaltninger i henseende til personalet og fagforeningerne.
What legal provisions exist tend to offer a series of protections to workforces and trade unions. The areas covered include:
Der er primært tale om følgende områder: sikkerhed og sundhed - uberettigede afskedigelser - rettigheder i henseende til fælles fagforeninger/ fagforeningsrepræsentation - ret til informationer om ovennævnte
- Rights to joint Union/Union Representation
I den italienske case har man opnået andre former for beskyttelse ved afskedigelser i tilfælde af omstrukturering og brug af ny teknologi.
In the Italian case other protections have been secured that are associated with dismissals in the event of restructuring and the use of new technologies.
I dette tilfælde får medarbejderne adgang til løntillægsfondene, deres løn og stillingsmæssige indplacering beskyttes, og de får adgang til videreuddannelse.
In this event the workforce members gain access to the Wage
Udover denne form for beskyttelseslovgivning har man t Danmark og Tyskland
Supplement Funds, which gives protection of earnings and allows retraining to be given to those directly affected by the restructuring.
11 - fagretslig indgriben på en lang række andre områder bl.a. forhandlingsområdet og foranstaltninger til at sikre medarbejderne mere indflydelse på beslutningerne i virksomheden.
The cooperation agreements in Denmark and the creation of Works Councils are the key examples of such agreement between the social partners.
Samarbejdsaftalerne i Danmark og oprettelsen af samarbejdsudvalg er de vigtigste eksempler på denne form for aftale mellem arbejdsmarkedets parter.
These measures promote agreement on a variety of issues throughout industry, without necessary recourse to law. With State intervention the Working
Arbejdsmiljøloven blev gennmført ved statens mellemkomst og senere suppleret med beskyttelsesforanstaltninger vedr. sikkerhed og sundhed.
Environment Act was passed and was supplemented by later protective measures
I henseende til forhandlinger adskiller det danske system sig fra de andre landes systemer ved at have stærkt centraliserede forhandlinger, og bestemmelser om at strejker og lock-out'er er ulovlige mens overenskomsten løber.
10 on Health and Safety. In bargaining terms the Danish system differs in its high degree of centralism in bargaining and provisions within agreements to outlaw strikes and lockouts during the period of the agreement.
Man præciserer seks kilder i case-studiet: forfatningen, lovbestemmelser, kollektive overenskomster, virksomhedsaftaler, ansættelseskontrakter og retningslinier udarbejdet af arbejdsgiveren.
Six such sources are specified in the case study; the constitution, statutes, collective bargaining agreements, company agreements, employment contracts and employers instructions.
Den væsentligste forskel på den tyske model og de andre systemer er bestemmelserne i Mitbestimmungsgesetz, Tarifvertragsgesetz og Betriebsverfassungsgesetz (jfr. den tyske rapport side 10-16 vedr. enkeltheder om disse bestemmelser).
The prime difference between the FRG Model and others resides in the legislation of Mitbestimmung, Tarifvertragesgetetz and Betriebsverfassungsgesetz (see
(iii) Reguleringsformer i forbindelse med ny teknologi
(a) place workforce representatives on the supervisory board;
Nedenstående tabel viser, i hvor høj grad arbejdsmarkedssystemet bestemmer, på hvilket niveau, og hvorledes den ny teknologi reguleres.
(b) place specific rights and duties on the parties to collective agreements;
Almindelige overenskomst forhandlinger
Technology Agreements ; Companies & Plants General Collective Bargaining
Teknologiaftaler : selskaber og virksomheder
Technology Agreement: National Level.
ja nej ja ja ja meget få ja ja nej nej ja* ja ja ja
Yes Yes Yes Yes Yes
Kongerige Tyskland ja: hovedsagelig skærmterminaler
Yes Very Few Yes Yes Yes: Mainly VDU
* Den grafiske branche og landsaftale om skærmterminaler
^Printing Sector and National VDU Agreement
Landsaftaler
National Level Agreements
Det eneste eksempel på en landsaftale til regulering af parternes rolle i forbindelse med ny teknologi findes i Danmark.
The only example of a national agreement shaping the roles of the parties in new technology is the Danish one.
Her resulterede forhandlinger mellem LO og DA i en tillægsaftale til samarbejdsaftalen.
Here the outcome of negotia tions between the LO (Danish TUC) and DA (Danish Employers Association) resulted in a supplement to the cooperation agreement being codified.
Aftalen var et resultat af pres fra lokale fagforeningers side om at få teknologiaftaler, hvilket ansporede DA til at tage initiativet til at gå ind i forhandlinger, fordi de betragtede det stigende antal individuelle teknologiaftaler som en trussel mod og udvanding af ledelsesretten.
The agreement came as a result of pressure from local unions for New Technology
Endvidere opfordrer den medarbejderne til at deltage i denne proces.
11 association who saw in the growth of individual NTAs a threat to management authority.
I modsætning hertil indeholder andre aftaler, navnlig Farum-aftalen (som omfatter Farum Kommune) snævert specificerede garantibestemmelser vedr. tryghed i ansættelsen, information og medarbejderrepræsentanters status.
The supplementary agreement is in effect a framework that places upon employers a responsibility to inform employees prior to change taking place, it also encourages participation in this process.
Farum-aftalen indeholder desuden bestemmelser om, at uenigheder mellem ledelse og medarbejderrepræsentanter får opsættende virkning på beslutninger.
By contrast other agreements, especially the Farum agreement (covering municipalities) had tightly specified guarantees on job security, information and the status of representatives, furthermore it included a veto or status quo clause halting the effects of change in the event of disagreement between the parties.
Der er tydelig mangel på regulering på landsplan i Det forenede Kongerige, Irland og Italien, hvor man i Det forenede Kongerige har afvist et forsøg på at indgå en aftale mellem arbejdsgiverne, fagforeningerne og regeringen.
There is a clear lack of regulation at national level in the UK, Ire land and Italy, with the former having an attempt at a tripartite agree ment rejected. This would have made new technology subject to a 'Planning
Igennem denne aftale ville ny teknologi være blevet underlagt en "planlægningsaftale" indgået mellem arbejdsgiverorganisationerne, fagbevægelsen og regeringen. De politiske ændringer i 1979 gjorde imidlertid,
Agreement' recorded between Employer, Trade Union and Government.
De andre foranstaltninger til landsdækkende regulering findes i den tyske case, hvor lovgivning og regulativer indeholder bestemmelser, der får direkte konsekvenser for ny teknologi.
The other measures of national regulation are to be found in the German case where laws and statutes have sections that have direct implications for new technology.
Der findes f.eks. lovgivning om sikkerhed og sundhed og regler om uberettigede afskedigelser i tilfælde af rationalisering.
For example, health and safety laws and rules governing unfair dismissal in the event of rationalisation.
Disse kan ofte anvendes på virksomhedsniveau for at sikre medarbejderne, men kan dog ikke betragtes som en form for landsdækkende regulering af indførelse af ny teknologi.
Often these can be used at company level to provide safeguards for employees; however they cannot be seen to constitute a national form of regulating the introduction of new technology.
Den tyske case indeholder også to eksempler på brancheforhandlinger om ny teknologi. En fagforening inden for de grafiske fag har indgået en aftale om EDB-styrede tekstsystemer, og man er nået frem til en aftale om betjening af skærmterminaler, der dækker flere brancher.
The German case also shows two examples of sectoral bargaining over new technology, a printing union agreement on Computer Controlled Text Systems has been agreed and a multi- sector agreement has been reached in regard to VDU operation.
Da der i de pågældende lande ikke findes nogen form for landsdækkende regulering af disse forhold, viser case-studierne, at teknologiaftaler indtil videre kun at have haft begrænset indvirkning på situationen i al almindelighed.
In the absence of national regulation in the relevant countries, the case studies show that NTA's have until now had a somewhat limited impact on the general situation.
Det er kun i Det forenede Kongerige, at de synes at være forholdsvis almindeligt udbredt, og her kan der sættes spørgsmålstegn ved deres betydning.
Only in the UK do they appear to be relatively common and here their significance is open to doubt.
Almindeligvis er teknologiaftaler markant fordelt, idet de i overvejende grad anvendes i de brancher, hvor fagforeningernes medlemmer er funktionærer, som i nogle tilfælde måske kun udgør en lille procentdel af virksomhedens arbejdsstyrke.
Generally the NTA's show a distinctive distribution being used overwhelmingly in the white collar trade union sector to cover what in some cases could be small per centages of a company workforce.
Alligevel er de udtryk for et nyt aspekt af reguleringen af ny teknologi, selv om de muligheder, de indebærer, endnu ikke er fuldstændig kortlagt.
However, they do represent an innovative approach to the regulation of new technology even if their potential in all sectors has yet to be fully explored. A distinction that can be made in
I forbindelse med teknologiaftaler kan man sondre mellem "en-gangs-aftaler", hvorigennem man forsøger at regulere virkningen af bestemte ændringer (CNC, CAD o.s.v.) og "proceduremæssige aftaler", hvor man fastlægger regler og pligter for de parter, der berøres af ændringen i sig selv.
12 relation to NTAs is that between 'one-off agreements' that seek to regulate the impact of a specific change (CNC, CAD, etc) and 'procedural agreements' that provide a set of rules and duties for the parties involved in change per se.
I sidstnævnte har man fastlagt parternes rettigheder i relation til information, initiativer, samråd og forhandlinger.
The latter denotes the rights of the parties in terms of informa tion, initiative, consultation and negotiation.
Ovenstående tabel viser, at kollektive overenskomster stadigvæk er den mest udbredte form for regulering ved indførelse af ny teknologi. Lovgivningen kan
The previous table shows that collective bargaining is still the form that predominates in the regulation of the introduction of new technology.
- 14 fastlægge nogle områder, hvor lønmodtagerne skal beskyttes, men det er pi virksomheden og fabrikken, at man finder de forhandlings-, konsultations- og informeringsprocedurer, der er afgørende for parternes rolle.
Legislation may determine some areas of protection, however, it is in the company and the plant that procedures of negotiation, consultation and information will be found that determine the roles allotted to the actors involved in change.
At betegne denne proces som kollektive overenskomstforhandlinger er ikke ensbetydende med, at vi ikke kan betragte den som en proces, hvor der er tale on medindflydelse.
To designate the process as collective bargaining does not mean that we cannot regard this process as participative, indeed in
Faktisk er det i Italien og Det forenede Kongerige således, at processen forbundet med at nå til enighed Igennem en Interessekonflikt betragtes som en særlig form for industrielt demokrati, som begge partet høster størst mulig fordel af.
Italy and the UK the process of reaching consensus through the playing out of a conflict of interests is seen as a distinct form of industrial democracy that maximises benefits for both partners.
Endvidere findes der i relation til forhandlingsprocessen regler, der er afgørende for parternes adfærd, og disse er omfattet af de proceduremæssige aftaler.
Further, within the process of negotiation there are rules that are constructed that determine the be haviour of the parties, these are encased in the procedural agreements.
Det er disse regler, det fastlægger grænserne for medindflydelsen.
It is these rules that set the boundaries of involvement.
Ser man på resultaterne aí forhandlinger, kan man ikke altid se disse proceduremæssige aspekter, men kar i højere grad se substansen af bilæggelse af spørgsmål vedr. jobbet, arbejdsmiljøet og de mange områder, som bliver påvirket af ændringer.
When one looks at the outcomes of negotiations then one does not necessarily observe these pro cedural aspects, rather one sees the substantive settlements of issues around the job, working environment, and the host of areas affected by change.
En aí fordelene ved kollektive overenskomstforhandlinger siges at være, at det kur er på dette lokale niveau, at man kan behandle og blive enige on enkelthederne omkring ændringer og deres konsekvenser.
One benefit of collective bargaining put forward is that it is only at this domestic level that the details of change and in impact can be dealt with and agreed.
Argumenterne foi kollektive overenskomstforhandlinger tager udgangspunkt i, at det er er smidig forhandlingsform, og at det er den form for forhandling, som parterne kender og forstår.
The claims for collective bargaining rest on its flexi bility and on the fact that it is pre-existing form that is known and under stood by the parties.
I alle case-studierne har man præciseret forskellige grupper, som ikke høret ind under hovedkategorierne og som specielt beskæftiger sig med nj teknologi.
In each case study we see the specification of a variety of forums that find no place in the main categories and pertain specifically to new techno logy.
Nogle af disse ordninger kan være uformelle, være engangsordninget eller forsøgsordninger. De kan imidlertid også være udtryk for, at man i udstrakt grad er gået bort fra de traditionelle reguleringsformer og peger i retning af nogle former for medindflydelse ved ny teknologi, der kan have stor betydning.
Some of these arrangements may be informal, one-off or experimental, however, they may also represent a very significant departure from the normal forms of regulation and point towards potentially important avenues for participation over new technology.
Teknologiudvalg
Technology Committee
Udvalg for personale planlægning/virksomhedens politik
Manpower Planning/Company Policy Committee
Fællesudvalg/fælles studiegruppe
Joint Commission/Joint Examination Group
Fælles fagligt kontaktudvalg
Joint Union Liaison Committee
Fortolkningsudvalg
Interpretation Committee
I de fleste tilfælde blev disse grupper nedsat i forbindelse med bestemte fornyelser. Der er imidlertid stor forskel på disse grupper, navnlig teknologiudvalgenes sammensætning og beføjelser, som ofte har stor betydning ved indførelse og styring af ændringer.
In most cases these were one-off responses to particular innovations; however there is a wide variation to be analysed, especially in the con stitution and powers of new technology committees, these often have wider and more significant influence over the introduction and monitoring of change.
Analysen af de allerede eksisterende reguleringsmekanismer har tendens til at vise, at der i alt overvejende grad er tale om kollektive overenskomstforhandlinger på virksomhedsniveau og samtidig, at der ikke findes landsaftaler eller rammeaftaler om indførelse af ændringer.
The analysis of the regulatory mechanisms already in place tends to show the predominance of company collective bargaining and a lack of nation al agreements or frameworks for the introduction of change.
Forskerne påpeger, at hovedårsagen til at man valgte denne forhandlingsform var, at der var behov for en smidig forhandlingsprocedure.
In the descrip tions given by the researchers they point out that the main reason for this choice was the need for flexibility.
Ledelsen, og til en vis grad også fagforeningerne, var specielt bange for at blive underlagt et usmidigt regelsæt. I tre af eksemplerne er man enige om dette punkt.
Management, and to some extent trade unions were especially concerned not to be placed within a rigid framework of rules.
F.eks. sagde de britiske arbejdsgivere, at sådanne regler, som blev pålagt dem ovenfra, ville have tendens til at bryde forstyrrende ind i ledelsens planer og ville bringe den i en situation, hvor de kun havde begrænset handlefrihed.
For example, the British employers saw that such a framework imposed from above would tend to disrupt managerial plans already in process and would tend to place management within a framework that left them little room for manoevre.
De irske arbejdsgivere betragtede ny teknologi som en udviklingsproces, som ikke kunne stoppes på et bestemt tidspunkt og placeres i et regelsæt.
The Irish employers saw new technology as an evolution ary process, one that could not be halted at a specific point and placed with a set of rules.
De var også opmærksomme på behovet for smidige forhandlinger, og uformelle aftaler og overenskomster indgået på lokalt plan.
They also saw the need for flexibility, for informal and locally determined agreement.
Efter deres opfattelse kan teknologiske ændringer i kraft af, at de er et led i en udviklingsproces,
For, as an evolutionary process the technological change cannot, in their view by artificially separated from the general process of change and be regulated separately.