natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De er udpeget som prioriterede områder for Fæ llesskabets 6. miljøhandlingsprogram 2001-2010:forholdsregler mod ændringerne i klimaet ; at bevare naturog biodiversitet; bæredygtig håndtering af affald ognaturressourcer og miljø og sundhed.
2001-2010: tackling climate change; protecting nature and bio-diversity; sustainable management of waste and natural resources; and environment and health.
Udfordringen ligger således i udviklingen i forbruget ogproduktionen.
The oxygen status of the majority of European rivers is good, i.e. over 70 % oxygen saturation.
Transporten stiger konstant, især de mindst
Southern and western European countries still have some polluted rivers. ©
Udledningen af de seks drivhusgasser faldt med 2 %mellem 1990 og 1998, men forventes kun at falde med 1 %inden 2010 (i forhold til 1990-niveau).
Emissions of the six greenhouse gases decreased by 2 % between 1990 and 1998 but are projected to fall by only 1 % by 2010 (from 1990 levels).
Udledningen affluorholdige gasser forventes at stige med 60-70 % inden2010 (fra niveauet i 1995).
Fluorinated gas emissions are projected to increase by 60-70 % (from 1995 levels).
Vigtigste indikatorer
Key indicators
115 bebyggede områder
1400- renewables
• bæredygtige transportformer (vej- og lufttransport);transportområdet er af afgørende betydning forturistsektoren, som er på vej til at blive den vigtigsteservicesetktor i den europæiske økonomi.
Waste generation continues to increase (in a 5-10 % range between 1995 and 1998) and remains closely linked to economic growth.
Forbruget stiger,samtidig med at der sker et skift fra grundlæggende tilmere avancerede behov (transport, brændsel,fritidsaktiviteter). Landbruget øges ikke , men er fortsatintensivt landbrug.
Total energy consumption in the EU grew by an average of more than 1 % per year between 1980 and 1998, compared with GDP growth of 2 %, indicating a lack of absolute decoupling.
Hvis de mål, der er sat for miljø og bæredygtighed, skalnås, er det nødvendigt at få en mere effektiv udnyttelse afmaterialer og energi.
The demand for transport fuels is growing faster than overall energy demand.
Der forventes kun en meget begrænsetafkobling fra den økonomiske vækst inden 2010.
Only a sliglu decoupling from economic growth is expected by 2010.
Luftkvaliteten i byområder (gennemsnitligt antal dage med overskredne grænseværdier)
Urban air quality (average number of exceedance days) Ozone Sulphur dioxide
(luftforurening)
(by air pollution)
(efter floders størrelse)
(by size of rivers)
Elproduktion: Fossile brændslers kulintensitet er faldet,men handling er nødvendig for at sikre en yderligerereduktion i overensstemmelse med Kyoto-forpligtelserne.
Progress in eco-efficiency The integration of environment in sector policies is slowly progressing through the widening scope of instruments.
Fremskridt i miljøeffektiviteten Integration af miljøforhold i sektorpolitikker øges langsomtmed flere instrumenter for politisk handling.
Electricity generation: carbon intensity of fossil fuels has decreased, however action is required to ensure further reduction in line with obligations under the Kyoto Protocol. ©
Mellem 1990og 1998 steg miljøeffektiviteten inden for transport,energiforsyning og landbrug, så emissionen af forsurendeog ozondannende stoffer nu er fuldstændig afkoblet fraden økonomiske vækst.
Between 1990 and 1998, the eco-efficiency of transport, the energy supply sector and agriculture increased, resulting in absolute decoupling for acidifying substances and ozone precursors.
Der skete også en forbedring i miljøeffektiviteten ienergiforbruget og i emission af drivhusgasser ienergiforsynings- og landbrugssektoren, men ikke itransportsektoren.
There was also improvement in eco-efficiency for energy use and related greenhouse gas emissions in the energy supply and agriculture sector, but not in the transport sector.
Antallet af tilrejsende turister steghurtigere end den samlede passagertransport.
The number of inbound tourist visitors grew faster than total passenger transport.
Passager- og godstransport er stadig i vækst. Emissionen afforsurende og ozondannende stoffer er koblet fra denøkonomiske vækst, men emissionen af drivhusgasser øgesfortsat.Energiforsyning: Udledningen af alle de vigtigste forurenende stoffer til luften faldt mellem 1990 og 1998 på trodsaf en stigning på 12 % i den samlede energiproduktion ogen merværditilvækst på 17 % (indtil 1997). I 1998 stegemissionen.
Energy supply sector: air emissions of all the major pollutants fell between 1990 and 1998 despite a 12 % increase in total energy output and a 17 % increase (by 1997) in gross value added.
Vigtigste indikatorer
Key indicators freight transport
Miljøeffektivitet(index 100=1990)
Eco-efficiency (index 100=1990) passenger transport household expenditures energy use
Inden for landbruget har stigningen i produktivitet pr.hektar ikke ført til større forbedringer i miljøeffektiviteten,idet forbruget af energi, vand og kunstvandede arealer,gødning og pesticider er nogenlunde konstant.
In agriculture, the increase in productivity per hectare has delivered little progress in improving eco-efficiency, with fairly constant use of energy, water and irrigated land, and fertilisers and pesticides.
Men øget miljøeffektivitet modvirkes af udbygningen inøglesektorer som f.eks. transport og turisme, og hindreren absolut reduktion i den samlede miljøbelastning.
Growth in the economy and population still requires additional energy use. Energy-related carbon dioxide emissions have been partially decoupled from such growth.
Væksten i økonomi og befolkningstal kræver fortsat enstigende energiudnyttelse.
Agriculture eco-efficiency: less progress than in other sectors.
Kuldioxidemission fra energisektoren er delvist afkoblet fra denne vækst.Miljøeffektivitet i landbruget: Mindre fremskridt end iandre sektorer.
The consumption of fertilisers and pesticides has been reduced, but problems of nutrient surplus persist.
Forbruget af gødning og pesticider erreduceret, men der er stadig problemer med overskud fratilførsel af næringsstoffer.Boliger: Kuldioxidemissionen i 1997 lå tæt på niveauet i1990, selvom der er sket forbedringer i energieffektiviteten, og der er sket en omlægning fra kul og olietil gas.
Household sector: carbon dioxide emissions in 1997 were close to the 1990 level, despite improvements in energy efficiency and switching from coal and oil to gas.
I perioden 1990-1998 blev der hver dag brugt et områdepå ca. 10 hektar (svarende til 10 fodboldbaner) til atbygge motorveje i EU.
Every day during 1990-1998, about 10 hectares of land (10 football pitches) were taken for motorway construction in the EU.
Energiforbrug og kuldioxdudslip
Overall energy and carbon efficiency
Vandindvinding m3/indbygger 2000 m3/indbygger 2000
Water abstraction mVcapita 2000 ■ m3/capita 2000
1000 gennemsnitlige ressourcer på lang sigt: 870 m3/indbygger
1000 long term average resource: 870 mVcapita
500 samlet energiforbrug
500 total abstraction public water supply industry agriculture
250 emissioner af CO
250 energy related CO2 emissions public water supply industry
Salget af miljømærkede produkter er stigende.
Sales of ecolabelled products are on the increase.
Forbruget pr. husstand er næsten dobbelt så højt som i1980.
Household expenditure is nearly twice what it was in 1980.
Mærkbar stigning ses i fritidsaktiviteter, transport(kun +3 % på offentlig transport) og turisme (+16 %mellem 1990 og 1997).
Marked increase on recreation, transport (only +3 % on public transport) and tourism (+16 % between 1990 and 1997). ©
Hvis priserne skal sende de rigtige signaler, skal deeksterne omkostninger indarbejdes i priserne, såmiljøforureneren betaler.
Correct price signals require full internalisation of external costs, confronting those who cause environmental damage with the correct bill.
Som led i foreslåede skattereformer indarbejdes oftemiljøafgifter.
Within proposed tax reforms, a common way of internalisation is through environmental taxation.
Priserne i turistindustrien falder støt, og det medførerflere rejser pr. person.
Prices in the tourism industry are continually decreasing resulting in more trips per capita.
Dermed stiger turismeintensiteten,og det truer rejsemålenes bæredygtighed.
Subsequently, tourism intensity grows and threatens the carrying capacity of destinations.
Husholdningsudgifter
Real price of motorfuels
Faktiske brændstofpriser
Household consumption expenditure
Gennemsnitlige eksterneomkostninger vedpassagertransporti 1995
Average external costs of passenger transport in 1995 medical care and health e
150 klimaæ ndringer luftforurening støj ulykke r indtægter
Investments in transport infrastructure million t
Faktiskepriser forpassager-transport,Danmark personbil
40.000 airports rural development and accompanying measures
Politiske udfordringer i dag
5 yS^^^^ heavy duty vehicle / emission standards (stage 1)
35.000 havne
Facts and figures
25.000 i alt
Key indicators
150 den fælleslandbrugspolitikuden udvikling aflanddistrikterne
Carbon dioxide intensity of conventional thermal electricity generation
Politikker til integration af miljøhensyn Integration af miljømål i sektorpolitikkerne forudsættermiljøpolitiske værktøjer med en central rolle i deøkonomiske aktiviteter.
Instruments such as voluntary agreements are generally seen as important for their soft effects in terms of increasing the support and acceptance of other tools and improve conditions for effective application of environmental and integration policy.
Det er grundtanken i EU-strategierne for sektorintegration, som Det Europæiske Råd i Cardiff satte dagsordenen for i 1998.
In a few cases, when well designed, voluntary agreements proved to be environmentally effective.
Analyser af den hidtige udvikling viser, at lovgivningsinstrumenter fungerer godt, når der er brug for storereduktioner i skader på miljøet eller afskaffelse afforurenende produkter.
The share of combined heat and power electricity in EU gross generation increased from 9 % in 1994 to 11 % in 1998. This is 7 % short of the EU indicative target of 18 % by 2010.
Undertiden fungerer sektorpolitikkerne allerede, uden at man udtrykkeligt harindarbejdet miljøhensyn. For eksempel ser kvotaordningenfor mælkeproduktion i Nederlandene ud til at havenedbragt emissionerne af gødning og ammoniak mereeffektivt end de hidtige direkte miljøpolitiske tiltag.
A significant side-effect of the positive development in cleaning of wastewater is the increase in the total generation of sewage sludge.
Trevejskatalysatorer har været det vigtigste middel til atmodvirke de stigende emissioner af kvælstofoxider somfølge af væksten i vejtrafik.
Signs of expanding sustainable development policy are visible: environmental regulation is evolving into integrated regulation, for example with Integrated Pollution Prevention and Control and Integrated Product Policy.
Koncentrationerne af ammonium og fosfor i EU’s floder erfaldet i 1990erne som følge af de generelle forbedringer ispildevandsrensning.
The application of environmental taxes is developing into a broader ecological tax reform.
Begrænsning af emissioner afkvælstofoxid fra vejtrafik
Greenhouse gas emissions from 1990 and 1998 compared with Kyoto Protocol targets
Reduktion i emissionerne afsvovldioxid fra energiproduktion
Contributions of societal sectors to the reduction of air pollutant emissions
4 tunge lastvogne nuværende emissioner
% reduction .. < · 1990-1998/ /
Miljøintegrationspolitik forudsætter, at man mere målretteter på udkig efter sådanne samspil. Internationale aftaler serud til at være effektive, men som regel opnås resultaterneret langsomt.
Agreements with economic entities as regards their environmental behaviour are growing into contracts that encompass the full economic process, as with management contracts in agriculture.
Den finansielle støtte til udvikling af landdistrikter (herunder til miljøvenligt landbrug) er steget fra 5 % i 1996 til 10% i 2000.Over 20 % af EU’s landbrugsareal var i 1998 omfattet afforanstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug, oghver syvende landmand havde indgået en kontrakt ommiljøvenligt landbrug.
Yearly reporting on sustainable development, on a high political level, would encourage further integration of social, environmental and economic considerations.
Instrumenter, der påvirker markedet er nogle gangeeffektive som enkeltstående tiltag, men kan også titforstærke virkningen af andre instrumenter og skaffefinansiering til at støtte nytænkning på miljøområdet.
Energy standards for houses and the introduction of more efficient electrical appliances and heating installations have not led to a decrease in total energy and electricity consumption by households.
Imange tilfælde er skattemæssige og økonomiskeincitamenter ikke stærke nok, og alle de eksternekonsekvenser bliver derfor ikke indregnet og det medførerfor vide rammer for økonomiske aktiviteter.
The share of the more environmentally friendly freight modes (rail, inland waterways, short sea shipping) has decreased by 10 % in the period 1980 to 1998. More than 3 million farms disappeared in the EU between 1975 and 1995.
Vedvarende energikilders andel afbruttoelektricitetsforbruget
Nature and biodiversity: designation of special protection areas number of areas
Politiske udfordringer i dag
2001 — 21 pp. — 21 χ 9,9 cm
Miljøafgifter bliver desuden mindre effektive, hvisindkomsten (i en virksomhed eller en husstand) stigerhurtigere end miljøafgiften.
Please fill in this form in CAPITAL LETTERS and send it to your bookseller or to one of the sales agents of the EU publications office: http://eur-op.eu.int/general/en/s-ad.htm
Vedvarende energikilder står nu for 14 % af elproduktionen i EU.
Signature:
Ændring i %1990-1998 nd v ld o lm m o ur er s æ ige ud gt fly sv o oz o am fo kv ku
(32-2) 538 43 08 Fax (32-2)538 08 41 E-mail: Jean.de.lannoy®inloboard.be URL: http://www.jean-de-lannoy.be en c c
Natur og biodiversitet:udpegning af særligt beskyttede områder
Customer Services PO Box 29 Norwich NR3 1GN Tel. (44) 870 60 05-522 ω
Hvordan banes vejen for EU-udvidelsen?
Paving the way for EU enlargement
Projektledere:Ann Dom Wouter de Ridder Det Europæiske Miljøagentur
Project managers:Ann Dom Wouter de R i d d e r E u r o p e a n Environment Agency
Meddelelse til læserne Indholdet af denne rapport afspejler ikke nødvendigvis Europakommissionens eller andre EU-institutioners officielle holdning.
Legal n o t i c e T h e contents of this publication do not necessarily relect the oficial opinions of the European Commission or other European Communities institutions.
Hverken Det Europæiske Miljøagentur eller enkeltpersoner eller selskaber, der optræder på agenturets vegne, kan gøres ansvarlige for den anvendelse, som måtte blive gjort af informationerne i denne rapport.
All rights r e s e r v e d N o part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system without the permission in writing from the copyright holder.
Yderligere oplysninger om EU fås på Internet via Europa-serveren (http://europa.eu.int).
A great deal of information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation.
Cataloguing data can be found at the end of this public a t i o n .
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2002
Communities, 2002
Miljøcertifikat: ISO 14001Kvalitetscertifi kat: ISO 9001: 2000EMAS-registreret – licens nr. DK- S-000015Godkendt til trykning med Svanemærket, licens nr. 541 055
DK- S-000015Approved for printing with the Nordic Swan environmental label, licence no. 541 055
Trykt på ikke-klorbleget genbrugspapir
Printed on recycled and chlorine-free bleached paper
Det Europæiske Miljøagentur Kongens Nytorv 6DK-1050 København K Danmark Tel: (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-mail: eea@eea.eu.int Internet: http://www.eea.eu.int
European Environment A g e n c y K o n g e n s Nytorv 6DK-1050 Copenhagen K D e n m a r k T e l : (45) 33 36 71 00Fax: (45) 33 36 71 99E-mail: e e a @ e e a . e u . i n t I n t e r n e t : http://www.eea.eu.int
Ansøgerlandene: i en anden startposition, men hastigt på vej mod EU’s ikke-bæredygtige transportmønstre
The accession countries: a different starting position, but moving rapidly towards the EU’s unsustainable transport patterns
Som i EU er drivhusgasemissioner og energiforbrug som følge af transport stigende. Motorvejslængderne er fordoblet i løbet af de sidste 10 år, hvilket øger fragmenteringen af arealer.
฀ c ฀ e ฀ r ฀ t ฀ a ฀ i ฀ n ฀ ฀ ฀ a ฀ i ฀ r ฀ ฀ ฀ p ฀ o ฀ l ฀ l ฀ u ฀ t ฀ a ฀ n ฀ t ฀ s ฀ ฀ ฀ ( ฀ e ฀ . ฀ g ฀ . ฀ ฀ ฀ N ฀ O
Bilparkener gennemsnitlig fire til fem år ældre, så ansøgerlandene harfl flere års efterslæb i forhold til EU med hensyn til ibrugtagning af renere teknologier og brændstoffer.
฀ ) ฀ ฀ ฀ s ฀ h ฀ o ฀ w ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ a ฀ t ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ e ฀ ฀ ฀ A ฀ C ฀ s ฀ ฀ ฀ a ฀ r ฀ e ฀ ฀ ฀ o ฀ n ฀ ฀
) viser, at ansøgerlandene x er på vej til at udjævne denne teknologikløft. Luftkvaliteten i byområder er dog stadig dårlig.
฀ t ฀ h ฀ e ฀ ฀ ฀ w ฀ a ฀ y ฀ ฀ ฀ t ฀ o ฀ ฀ ฀ b ฀ r ฀ i ฀ d ฀ g ฀ i ฀ n ฀ g ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ i ฀ s ฀ ฀ ฀ t ฀ e ฀ c ฀ h ฀ n ฀ o ฀ l ฀ o ฀ g ฀ y ฀ ฀ ฀ g ฀ a ฀ p ฀ . ฀ ฀ ฀ U ฀ r ฀ b ฀ a ฀ n ฀ ฀ ฀ a ฀ i ฀ r ฀ ฀ ฀ q ฀ u ฀ a ฀ l ฀ i ฀ t ฀ y ฀ , ฀ ฀
Energiforbrug* (kg olieækvival.)
Energy consumption* (kg oil equivalents)
Miljøbelastning forårsaget af transport i 2000 (eller 1999)
A C transport in 2000 (or 1999)
Økonomiske resultater i 2000
GDP (US dollars)
Passagerbefordring i 1999
Passenger transport in 1999
Bileje (pr. 1 000 indb.)
Car ownership (per 1000 persons)
Jernbanebef. (passager-km)
Rail transport (passenger-km)
Jernbanetr. (ton-km)
Turkey not included in AC data.
4 Bulgarien, Cypern, Malta, Den Slovakiske Republik og Tyrkiet er ikke medregnet i AC-dataene.5 Tyrkiet er ikke medregnet i AC-dataene.Kilder: IEA, 2001a; EEA, 2002a-e og EMEP, 2002; ECE/FN, 2001a-b; Eurostat, 2002a; Verdensbanken,
IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001a-b;
De nuværende politikker prioriterer især infrastrukturprojekter, teknologi eller brændstofregulering; en mere integreret tilgang har endnu ikke vist sig
Current policies prioritise infrastructure development and technology and fuel regulation; a more integrated approach is not yet emerging
I rapporten sammenlignes tendenserne i disse lande med den seneste udvikling i EU.
The report compares the trends there with recent EU developments.
Hovedformålet med TERM er at overvåge fremskridtene i og effektiviteten af transport- og miljøintegrationsstrategierne på grundlag af et sæt nøgleindikatorer.
The main aim of TERM is to monitor the progress and effectiveness of transport and environment integration strategies on the basis of a core set of indicators.
TERM-indikatorerne blev valgt og grupperet for at behandle syv nøglespørgsmål:
The TERM indicators were selected and grouped to address seven key questions:
Er vi blevet bedre til at styre transportefterspørgslen og til at vælge transportformer?3.
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split? 3.
Er vi blevet bedre til at planlægge og koordinere transporten, så den passer til behovet for tilgængelighed?4.
Are spatial and transport planning becoming better coordinated so as to match transport demand to the need for access? 4.
Udnyttes transportinfrastrukturen bedst muligt, og bevæger vi os i retning af et mere afbalanceret kombineret transportsystem?5.
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system? 5.
Bevæger vi os i retning mod et mere rimeligt og effektivt prissystem, der sikrer, at eksterne omkostninger internaliseres?6.
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?6.
Hvor hurtigt bliver renere teknologi taget i brug , og hvor effektivt udnyttes køretøjer?7.
How rapidly are cleaner technologies being implemented and how eficiently are vehicles being used?7.
Hvor effektivt anvendes miljøstyrings- og overvågningsværktøjer til støtte for politikker og beslutninger?
How effectively are environmental management and monitoring tools being used to support policy- and decision-making?
Disse spørgsmål — undtagen spørgsmål 3, hvor dataene er utilstrækkelige — viser de strukturelle rammer for præsentationen af nøgletendenserne og –budskaberne, som følger i resten af resuméet.
These questions – excluding question 3 for which there is insuficient data – provide the structural framework for the presentation of key trends and messages that follow in the rest of the summary.
Nogle af nøglebudskaberne
Some key messages
* På side 17 findes der en beskrivelse af de hertil knyttede transport- og miljøpolitiske dokumenter.
A description of the related transport and environment policy docu ments is given on page 17
‘Smiley’-symbolerne ved siden af hver indikator har til formål at give en præcis vurdering af indikatortendensen i ansøgerlandene på grundlag af denne bredt formulerede retningslinje:
The ’smiley’ faces next to each indicator aim to give a concise assessment of the indicator trend in the ACs, based on the following broad guidance: positive trend, moving towards policy objective or t a r g e t
∃ umuligt at vurdere tendensen på grund af mangelfulde data eller fravær af et politisk mål.
L unfavourable trend, moving away from policy objective or target impossible to evaluate the trend because of data gaps or lack of policy objective or target.
Transportsektorens energiforbrug er hastigt voksende, hovedsagelig som følge af væksten i vejtransporten
Energy consumption by transport is increasing rapidly, mainly as a result of growth in road transport
∃ i begyndelsen af 1990’erne, men vokser nu i takt med trafikmængderne kmængderne
L are now growing with trafic volumes
Transportsektorens emissioner af luftforurenende stoffer i ansøgerlandene faldt i begyndelsen af 1990’erne og har siden stabiliseret sig
AC transport emissions of air pollutants dropped at the beginning of the 1990s, and have since stabilised
Luftkvaliteten i byområder er forbedret, men bybefolkningerne er stadig udsat for forureningsniveauer, som udgør en sundhedsrisiko
Urban air quality is improving but urban populations are stil l
Antallet af trafikdræbte i ansøgerlandene faldt i begyndelsen af 1990’erne, men er nu ved at stabilisere sig på omkring 21 000 om året
Road fatalities in the ACs fell in the early 1990s, but ar e now
Miljøbelastninger fra transport i ansøgerlandene og de 15 EU-medlemsstater, 1990–2000
Environmental pressures from transport for ACs and EU-15, Figure 21990-2000
Ansøgerlande
Accession countries
Noter: Energiforbruget omfatter veje, jernbaner, indenrigsluftfart og international luftfart, sejlads på indre vandveje, olierørledninger og ikke-specificeret transport (AC-9 omfatter ikke de baltiske lande og Slovenien som følge af mangel på data for 1990 og 1991). Tallene for emissioner omfatter alle transportformer bortset fra international luftfart og søtransport.
Energy consumption includes road, rail, domestic and international aviation, inland navigation, oil pipelines and non-speciied transport (AC-9 excludes the Baltic States and Slovenia due to miss- ing 1990 and 1991 data).
AC-10 omfatter ikke Cypern, Malta og Tyrkiet, AC-12 omfatter ikke Malta.Kilder: IEA, 2001a; EEA, 2002a-e og EMEP, 2002; ECE/FN, 2001b; Eurostat, 2002a; Verdensbanken, 2002
IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001b; E urostat, 2002a; World Bank, 2002.
Arealforbruget til transportinfrastruktur er voksende
Land take by transport infrastructure is increasing
Arealfragmenteringen i ansøgerlandene er mindre end i EU, men vokser i takt med udbygningen af infrastrukturen
Land fragmentation in the ACs is less than in the EU, but is increasing with infrastructure development
Udvidelsen af infrastrukturnettet øger belastningen af fredede naturområder
L remains stable in the Baltic Sea and is not monitored in t h e B l a c k Sea