natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lederne sætter sig herefter i kontakt med busselskabet og afgør, hvorledes driften skal tilpasses efter de modtagne kommentarer.
Ttrey in turnliaise with tkre operator and decide how to adjust senrices in thre light ofccnrnents received. fhe case shows that this form of roeekerd cronunutirg isan effective r.'rayfor urban inunigrants to maintain tl"reir guality of life ard Iinks with their rural fanily hcmes; irdeed the honogeneity of the group of ccnrnuters makes the cunnuting journey itself a social 5*rerrcmenon.
Undersøgelsen viser, at denne form for weekend-rejser er en effektiv måde, hvorpå indvandrere til byerne kan opretholde deres livs kvalitet og forbindelse med deres hjem på landet.
TLreparticipation mechanism allows the operator to maintain high loads with cheap fares and flexible routeing. ltre crcntinr:ous Snrticipative processenables users to influence the design ard operation of the senrices; a disadvantage is that latent dsnanil is excluded.
Man kan faktisk sige, at trafikantklubbens homogene karakter gør rejserne til et socialt fænomen i sig selv.
It represents a form ofcqnnuter transSnrt where users are given the informal ability toparticipate in decisions but they have no formal decisiorrmaking por€rs.
32 km vest for den nærmeste by ligger en virksomhed, der beskæftiger 820 arbejdere.
A conpany enrploying 820 workers is located on the Shannon riverestuary scme 20 miles r,vest of the nearest town.
Arbejderne rekrut teres fra et meget stort opland på landet til arbejde både på dag- og nathold, og mange af dem driver tillige landbrug på deltidsbasis.
Introrkersare employd frcntover a wide rural hinterland on bothr day ard shift. rryork; many also engagein farming on a part-time basis.
A r bejdsgiveren kunne ikke stille v irksomhedsbusser til rådighed, fordi arbejderne boede så spredt, og valgte at yde arbejderne tilskud til benzin for at nedbringe deres udgifter til befordring til og fra arbejde.
The anplo1rer $tas unable to prwide r,orksbuses owing to the diversity of the labour catckrrnent and opted to prwideenplo1rees with a petrol allowance to help with their crcnmutirg costs.
Til brug for undersøgelsen foretoges ved hjælp af spørgeskemaer et rundspørge blandt
Astlris allowance hras taxable, conrnuting to r,'ork by car remained e: < pensive butcar pooling pnesented a cheaper alternative.
141 arbejdere i virksomheden angående deres ordninger vedrørende fælles brug af biler.
the case involved a questionnaire sunzey of 141 workers at the plantabout their car poolirg arrargements, and 43 indeptkr intenriews.
Arbejdsgiveren spillede en passiv rolle i bilordningerne, idet han kun sørgede for hyrevogne og telefontjeneste, når der opstod problemer.
Theenploler played a passive role in car pooling arrangsnents' providing taxiand telephone back up sen/ices wtrere any problsns arose.
At ordningen på virksomheden fik succes skyldtes, at problemet var fælles for samtlige arbejdere, hvilket bevirkede, at der udviklede sig et særder les uformelt mønster for underforstået kommunikation mellem arbejderne angående deres fælles bilordninger.
The success ofcar pooling at the plant deperded on the unity of tkre problan €morg all ofthe wcrkers wtrich aided the grovüh of a highly informal pattern of implicitccnmunication between r^rcrkers to organise car pmls.
Deres familier havde desuden fordele af ordningen, idet de havde bil til rådighed på de dage, hvor den ikke blev benyttet af deltagerne.
Fanilies hd thealditional advantage frcm tkre scheme of having a car available on thosedays vfrrenit was not required by the pool.
Arbejdere, der boede nær hinanden, kunne tillige ordne det således, at de kom til at arbejde på samme skift.
Ialorkers living in closeproximity to each other crruld also arrarge to r,vork similar shifts.
131 og uegennyttigt grundlag, som skabte den fleksibilitet, der var nødvendig for at løse de mange problemer i forbindelse med organisationen af o r d ningerne.
Thefrierdly camnunication wkrich evolved frcm car pooling also had spin-offeffects for job satisfaction at the planti absenteeism rates were lovt.Cqnnuters relaLed at the lenrel of frierdship, trust ard qenerosity t*tichpovided the flexibility necessary to r,riorkttrrough the many contingencies vihich arise in organising car 5nols.
CASE 13 - OMLÆGNINGEN AF DEN OFFENTLIGE
CASE 13 - PI'BLIC TRANSPORf RMRGANISATION IN TTIRIN, ITALY
hvoraf 75% lever i selve
5 m of vürich 75 per cent l ive in Turinitself .
Siden 1960'erne har der været en krise, fordi befolkningen spredte sig til forstæderne, og de store arbejdspladser i periferien voksede, uden at der skete tilpasninger i et radialt orienteret offentligt transportnet uden særlig integration mellem de forskellige transportmidler og transportsel skaberne.
Since üre 1960s, there has been a crisis dr:e to trnpulationdispersal into sulcurbs ard the groufth of rocrk sites on tLre periphery' withno adjustments to a radial prblic transtrnrt network whrich had littleintegration between modes ard operatirg ccmpanies.
60% af de rejser, der daglig foretages inden for byområdet, sker til og fra arbejde.
In the crcnurbation 60per cent of ctaily trips are connected with r^rcrk.
10 års debat blev der fremlagt en trans portplan for
Mter 10 years of debate'a Turin transtrnrt plan was producsl in the 1970s, with integrated pulclic
Den omfattede en integreret offentlig transport og et hurtigbusnet.
r19 transSnrt and a rapid transit netwcrk.
Deltagelsen drejede sig om godkendelse og gennemførelse af den første fase i denne plan.
The trnrticipation exercise revolvedaround the apprwal ard the f irst phase implenrentation of this plan.
Til gennemførelsen af planen og drift af det offentlige transportnet oprettede kommunen et konsortium, som blev centrum for alle senere aktiviteter og foretog indledende undersøgelser.
lto implernent üre plan ard operate purblic trans[nrt the crcnrnuneestablished a Oonsortim which formed the focus of all subseguent activityard urdertook preliminary survelrc.
Først rådførte konsortiet sig med alle berørte parter, herunder navnlig fagforeningerne, som på dette stadium opfattedes repræsentanter for brugerne.
The participation hras confined to trcbrief, intensive periods; firstly consultation by the Consortium with allinterested parties, particularly the unions drich were seen at this stage as representing users.
Efter denne rådslagning og senere godkendelse af planen skulle der i den anden fase med
Followirg the crrnsultation t apprwal , the secrcrd g*rase of ard subsequent planhras to initiate a
Forsøget blev
Erblic trnrticipationr
"styret" af konsortiet, der udbredte k end skabet til systemet og overvågede udviklingen.
6 month s(perfunental period in wtrich all first phase senrice changes r,rrculd be made ard thre ccnrnents of interested parties and the p:blic at largetaken into accrcunt.
Deltagelsen havde stor succes, og de metoder, der blev benyttet i forsøgsperioden, planlægges nu benyttet i andre byer.
The experinrent vnas'guidedt by the 6onsortitm nfrichmarketed Üre system and monitored dwelotrments.
Selv om trafikforholdene for rejsende til og fra arbejde er blevet forbedret, var hjertet i det nye integrerede transport net, nemlig undergrundsbanen, ikke blevet bygget før forsøgets gennem førelse.
Ttre participation was broadly successful arrl the methods used in the o < perirnental period arebeirg advertised in oLher cities. ttrcnever, althotgh ccnunuter accessibility has improred, the hr:b of the new integrated netrork, the Metro, was nctqcnstructed before tLre exgnriment; this begs ttre question as to wtretyrerissues of lorg term plannirg should be included in such exercises if thep:blic cannot exSerience th€rn.
Til trods herfor viser dette tilfælde de fordele, der er ved intensive deltagelsesperioder med henblik på skabelse en offentlig mening.
Despite tkris the case dsnonstrates theadvantages, for obtainirg public opinion, of intensive p,eriods of trnrticipation.
I undersøgelsen bemærkedes tillige den effektive inddragelse af fagforeningerne, som udvidede deres kommissorium fra en drøftelse af tekniske detaljer til at omfatte de mere strategiske problemer i forbindelse med planen.
Ihe study was also ncted for ttre effective involvqnent ofthe trades unionsr villo broadened their terms of reference frcm discussingtechnical details to the rucre strategic issues posed by the plan.
Ostia, der havde 200.000 indbyggere i 1981, har 7% af indbyggerne i Roms kommune.
Ostia' with a poprlation of 2001000 in 1981 , camprises 7 per cent ofthe Snpulation of RcmeCcnrnune.
Manglende byudvikl ingsplan lægning i de seneste år har gjort den til en soveby, hvor arbejderne er stærkt afhængige af en trafikfyldt autostrada og den koncessionerede jernbane mellem Ostia og Rom, som der er tale om i dette tilfælde, når de skal til Rom.
Recent unplanned urban dwelopnent has produced adormitory toran wiÜr wcrkers relyirg heavily on a cC In ge st e d autostrada and the Ostia-to-Hne concessionary railraay, on wtrich this case focuses, forccnrnutirg into Rcrne.
Af disse er 60% rejsende til og fra arbejde og skolebørn.
The Gcncessionary railway carries 501000 people [Er day' 60 per cent of wtrqn are scrffnuters ard schcol children.
8 år, hvor der kun foretoges små investeringer i de koncessionerede jernbaner, der udgør 20% af jernbanenettet i
Delay inirnrestment to tlre Regional goverffnents. left I years in wtrich little
Dette havde naturligvis indflydelse på s e r v i cestandarden.
L20 vras mde in the concessionary railways vürich ccrntrxise 20 per cent of Italy's rail- network, with obvious results for senrice stardanls.
Rom led yderligere under en for v i r rende institutionel opdeling af ansvaret for transportforholdene, der var til hinder for udviklingen af et integreret transportnet mellem byen og omegnen, hvori linjen kunne have indgået.
The OstieRsne line was furtkrer harnpered by a confusing institutional arrangement of transSnrt reslnnsibility which prevented the develoSment of anintegrated transSnrt netr'crk between region and city in wLrich the linecould have formed a l irrk .
1983 stiftede fire trafikanter, der var ansat i de italienske statsbaners driftsafdeling, efter en gradvis nedgang i serviceniveauet og en arbejdskonflikt en aktionsgruppe for trafikanter.
In 1983, following grdual senrice deterioration ard an irdustrialdispute, four cunnuters, who were rail anplo1rees workirrg on the operationalside of Italian State Railwalm decided to form a cc rT u nu t er s ' actionccnrnittee; this expanded to 50 menrbersard involved 2000 users on acrcnsultative basis.
Gruppen holdt et offentligt møde til måling af støtten til forbedringer af linjen og frem sættelse af en række etapevis opdelte krav, der blev forelagt d i s t r i k s r å - det.
They held a prblie meeting to gauge suS4nrt for lineirnprovements ard to formulate a series of phased dsnanils uürich weresr.rbrnitted to üre District Council.
Efter møder med selskaberne og fagforeningerne og et almindeligt møde i distriktsrådet til drøftelse af gruppens krav, nedsatte distriktet en arbejdsgruppe med repræsentanter for alle parter.
After meetings withr operators ardunions ard a general meetirg of the District Council to discuss theirdenrands, the District set up a r,rcrking group of all parties.
Deltagelsen tildrog sig især opmærksomhed på grund af den formelle fremgangsmåde, der benyttedes af trafikanterne, som pressede det tidligere passive distriktsråd til at handle, samt på grund af de van­ skeligheder, som gruppen havde med at opnå anerkendelse og få kontakt med de officielle involverede parter.
The participation was noted for the formal a64)roach used by the ccnrnuters ufiopressurised the prwiously unqsncerned district council into action, ärdfor the difficulty the group had in recognising and crcntacting tkre official parLies involved.
Molise er en hovedsagelig landlig og bjergrig provins i
IN MOLISE ' ITALY l,Io1ise is a predoninantly rural and mountainous province in the Ivtezzogiorno with three urban centres, Ilermoli, CamSnbasso ard Isernia (withpoprlations ranqiryg frcm 201000to 501000).
Over halvdelen af befolkningen i området bor i landsbyer og på gårde i bjergegne i over 700 meters højde. Selv om vejnettet er godt, er vejene i dårlig forfatning, og der er kun få jern­ banelinjer.
Over half of the region'spopulat.ion live in villqes ard farms in the mountain areas at altitudesabove 700 m. !{hrile the rod netwcrk is good, the quality of the rods is
Molises regionale politik gik ud på at fremme investeringerne i vækstcentre i hovedbyerne og undgå vandringer inden for regionen til disse centre fra landområderne.
IDor ard there are few railway lines. The regional policy of Molise v,as toens)urage investment in key urban grovth 5nles ard to avoid Lhe intrrregional migration to these centres frcm the rwal areas.
I begyndelsen af
Page 149
Ter­ moli, hvilket skabte mange nye arbejdspladser.
In the early 1970s FIAI factories were established in Ternxcli, prwiding many new jobs.
Med støtte fra kommunerne pressede fagforeningerne virksomheden til at rekruttere arbejdskraft uden for Termol i­området.
The unions, supSnrted by the clilrmunes, trxessuredlabour outside tlre Trermoli area.
Termoli ved indgåelse af aftaler med 43 private busselskaber og yde tilskud til nedbringelse af taksterne for rejsende til og fra arbejde.
The regional goverrnnent was forced to provide more prrblic transSnrt senrices to Termoliby crrntracting 43 private bus operators arxl prwiding subsidised fares tocqrunuters. the negotiatirg stremth of the inilustrial unions ard FIArproduced a situation wlrere the costs of prwiding transSnrt, for a relatively snall nunber of lorg distance ccrrunuterswas being met out ofpttblic funds' ard the quality of senrice prcnrided for other journeypurposes !üas reducedr altlrcugh regional plannirg objectives lyere beirg met.Furthermore, many of the lcrkers still had crcnnnitrnentsto agricultrrral r^lcrk at hcme uftich' ccmbined witlr lorg distance cotTrnutirg, hras affecting absenLeeismr health ard saf,ety.
Det blev dyrere og dyrere at sørge for busser, navnlig på grund af nødvendigheden af at køre med halvtomme busser ved hvert skifte, da arbejdsgiveren og fagforeningerne nægtede at ændre ved skifteholdsordningerne for at gøre busdriften lettere at opretholde.
Buses becane more and more expensive topwide' particularly due to the need to run urxler-ut.ilised buses for eachshift as ttre employer and unions refused to alter shift arrangenents toimprove bus senrice viability.
Den nyere lovgivning på landsplan, hvorefter regionerne skal arbejde hen imod kommercielt drevne offentlige transportmidler, skabte et yderligere pres på regionen til ændring af dens politik, hvilket var imod fagforeningernes og kommunernes ønsker.
New national legislation requiring regionsto nork towards crcnunercial public transtrnrt operations placed furtherpressure on the Region to change its policy, against the wishes of theunions and @Inmunes.
"udvalg for beskæftigelse i provinserne", i hvis drøftelser om oprettelse af arbejdspladser der deltager repræsentanter for fag- og arbejdsgiver foreningerne, besluttede at begrænse FIAT's ret til at antage arbejdskraft til området umiddelbart omkring
Ttre tprwincial placement ccnunittee' of thre Labour Ministry, whose deliberations on job placenents involve union ard anployerrepresentatives, decided to restrict FIAT recruitment to the inarnediate Terrnoli area.
På mellemlangt sigt vil dette mindske behovet for offentlige transportmidler, da antallet af fjernere- boende arbejdere aftager.
In the medir,unterm this will reduce pulclic transSnrt requirements as the ntrnber of lorger distance qcnrnuters declines.
Dette tilfælde var præget af uformelle men velordnede forhandlinger mellem de berørte parter.
The case$,as marked by informal but ordered negotiation betrryeen the partiesinvolved.
Det viste især, hvilken indflydelse stærke fagforeninger og arbejdsgivere kan udøve på trans portmyndighederne på andre brugeres bekostning.
It highlighted tlre influence wLrich por,vrerfulunions ard employerscan exert on transport authorities at the exlrcnse of other users.
INDUSTRIARBEJDERE
PRO:TESTS OVER MR zuBtIC
(der har en befolk ning på 85.942 efter folketællingen i
I,ORKERS IN OTTAI.IACMVIRAT SARDINIA
1981) udgør et underudviklet område inden for
Ihe 22 qcrTrnunes of central Sardinia (witLr a poprlation of 851942 inthe 1981 Census) ccmprise an urderdeveloped area of the EC.
Området domineres af landbrug med mange spredt belig gende små landsbyer.
The area isdcminated by agriculture with many scattered small villages.
Sardinien som led i en ny økonomisk strategi for området et mønster med spredt industriel udvikling for området for at forhindre større afvandring til byerne.
In 1970r äspart of a new econcrnic strategy for ttre area, the Central Sardinian Inrlustrial Develotrment Consort,iun protrnsed a disSrcrsed pattern of inCustrial develotrment for the area to prevent fr-rrther miqration to thetowns.
Et led i denne udvikling var anlæggelsen af AN IC fiberfabrikken i Ottana.
01e such dweloSment was the siting of the ANIICFibre factory in Ottana.
Den forven tede spredning i den industrielle udvikling blev ikke til noget på grund
The develoSment plan relied on good transtrnrt systens hfrich $rere
Det begyndte med, at forhandlinger mellem arbejdsgiveren og de lokale fagforeningsrepræsentanter om rejsetilskud til arbejderne gik i stå.
The case stuily irvolves the oonfrrontation over translDrt arrangsnentsr,üich arose at the Al i IIC Fibre factortj.
70'erne kom forhandlingerne til at omfatte hele samfundet med stærke protester og sit-in aktioner i forbindelse med transportbetjeningen.
Inltially, rEgotiations bett'een theenployer ard local stpp stewards o/er tra\tel ost reinbtrrsetrEnt. for rorkersmet with dedlock.
Der var oprindelig tale om protesterfraf grupper, der var blevet dannet spontant, men protesterne blev senere koordineret af en gruppe bestående af arbejdere og studenter, der blev ledet af den lokale fagforening.
As the factory exparded its l$otr force in the rnid-1970s the negotiations slred to irvohze the cunnrrity as a rrrinle' withintensive protests ard sit-ins about transport services.
(bedre service og omlægning af ruter), selv om de grundlæggende problemer ikke kunne løses ved denne form for deltagelse.
These vereinitially protests by spontarreously.-.founedgroups ard 1at€r protests lere nan4ed b)t ttrc local union.in ttF iJfinediate travelling ceordinated by a vorler/student ofirnittee ltrese achierreil positive stprt-term results problsns faced by bus stmuters ( senrice increases, route changes) altttoughthe furdarental pr$tans could nct be tackleal by this forrn of participa'tion.
1978, blev transportproblemerne mindre, men bestod dog fortsat.
With ttre onset of the ecorrcrnic recession after 1978r translDrt becane less relevdrt but rgnained a problen.
Den mest slående virkning af protesten var, at der skabtes præcedens for tilkendegivelse af offentlig utilfredshed med en række af samfundets serviceydelser.
Ttre ncst significant effectof the protest $,as to create a precedent for voicing prlctic displeasure ata variety of curmtrrity services.
Der var ikke så meget tale om en deltagelsesproces som en protestaktion, og den blev kun udfoldet til opnåelse af begrænsede mål.
It was rpt s muctta participa.tions < ercise as one of protest, ard r'as in st{port of I initecl obj ectives; roreal consultation was actrieved.
Tilfældet viser både det unyttige i en lang kamp mellem parter, der står stejlt over for hinanden, og nødvendigheden af en deltagelsesproces af højere kvalitet til inddragelse af parterne i konflikten og behandling af roden til de umiddelbart foreliggende problemer.
It dspnstrates both the futility of parties ard the reedin the issue at the continwd stnrggle tretroeenrigidly entrernhed rysirq for higher qual ity participation to irrTolve parties r@t cause of the inrnediate problens.
CASE 17 - REGERINGENS FORSØG PA AT FREMME ORDNINGER OM FÆLLES BRUG
CASE 17 - 6/ERNII{ENT ATTEUE4S
1980 vedtog den britiske regering en lovgivning, der gjorde det muligt for arbejdsgivere og arbejdstagere at oprette organise rede ordninger for fælles brug af biler.
In 1978 ard 1980, the uK gwernment trnssed legislation wLrich made ittrnssible for anployers ard enployees to initiate organised car-sharing schernes for ccnunutirg .
I dette case study undersøges tre ordninger i Yorkshire, nemlig i en række lokale myndigheders kontorer i
Ttre case study exanines three schsnes in Yorkshire:at a group of loeal goverrment offices in the centre of Leedsr eln engineering firm on an industrial estate in the meditrnsized tovn of !{akefield'ard a goverrment office at a rsncte site near the market town of lrletherby.
- men denne rolle var ellers tiltænkt arbejdsgiverne under normale ordning er.
123 tlpes of rcrkers ard varying cenunuting
Deltagelsesprocessen i
Itre schsnes included different problems.
Yorkshire tog form af rådslagning mellem organisatoren, ledelsen og fagforeningerne samt reklamekampagner og breve til ansatte med forespørgsel om, hvorvidt de ville deltage.
The government offered advice and encouragsnent, ard atternpted togenerate dsnard for car-sharirg by means of an infor:mation ard pulclicitydrive.
"parrede" folk, der kunne tænke sig at være fælles om brug af biler, men efter at have fået underretning herom, måtte arbejdstagerne selv sørge for indbyrdes kontakt og ordninger.
The Yor] < shire schemes benefitted frcm an additional inSut ofresources ard expertise to onganise arrl monitor schsnes virasprovided by Leeds tlniversity - a role wtrich employers \,vereexpected to take on thsnselves in normal schsnes.
Organisatoren førte en fortegnelse over ordningerne og søgte at løse eventuelle problemer.
The particiption process in yorkshire tookthe form of scnsultation between the organiser, manqtsnent ard unions,pulclicity canpaigns ard letters to enployees askirg if they r^,erewillirg totake [nrt.
Ordningerne viste, at tilskyndelse fra regeringen ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at give respons, og at arbejdsgiverne i almindelighed er uvillige til at bruge tid og kræfter på organisering af fælles brug af biler,
Ttre organiser 'matched' wculd-be car-sharers but havirrg beengiven this information enployees \€re left to make their own contacts and arrarqernents; the organiser kept a register of arrangements and attanptedto solve any problans arisirg. onty limited switches to car-sharirg tookplace, even v*rere corditions r,veremost farrourable.
¡det de ikke ønsker at have noget at gøre med rejsen til og fra arbejde.
Ttre schgnes shoviedtkrat tkrat goverrment encouragenent alone is not enough to prcmote a reslDnse, vürile enploYers are generally reluctant to desrote time ard effort to organiseear-sharing, ard do rrct wish to take on any reslDnsibility for the workjourney.
¡sær den betydni ngsgul de rolle, der blev spillet af en udenforstående transportkoordinator i
The case was noted for the crucial role pla@ by ttre ürird partytranstrnrt co-ordinator in !€therby in organisirg pools for vrcrkers.
Afskaffelsen af den offentlige regulering af busrejser over længere strækninger i 1980, takststigninger for andre offentlige transportmidler og jernbanestrejker førte til en betydelig stigning i antallet af rejsende, der benyttede busser til
Ihe deregulation of long distance crcach senrices in 1980, faresincreases on other pulclic transtrnrt, ard rail strikes led to a crcnsiderableincrease in ttre nrrnber of crcnunuterstravelling by crcach into tordon f-rcrnthe crcnurbation area.
1980 gjorde det også muligt at oprette nærtrafikantklubber, selv om loven ikke indeholdt noget bestemt herom, og der blev oprettet et mindre antal klubber, der sørgede for befordring af et forholdsvis ringe antal p a s s a gerer.
Itre 1980 Transtrnrt Act also enabled crcnrnuterclubs toform' altlrough tlrey !üere rot specifically prorided for, ard a gnall number I , v€re startedr catrying relatively snall nuunbers of passergers.
Undersøgelsen omfattede fire af disse, der havde overlevet indtil
The casestudy exanined four of tlrose wtrich hd sunrived until 1994.