natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hoveddleverandører af vejledningstilbud i de lande, der har deltaget i Eurocounsel
Basic providers of counselling services in the participating countries in Eurocounsel
Grupper, som det forebyggende arbejde målrettes mod
Groups included in targeting preventive work.
Arbejdsløshedsprocent i EU, 1970-1995
Unemployment Rates in the EU 1970-1995
Arbejdsløshed og langtidsledighed i EU, 1985-1994
Unemployment and Longterm Unemployment in the EU, 1985-1994
Procentdel af eneforsørgerfamilier med mindst 1 barn under 15 år
Percentage of lone parent families with
Mandlige deltidsbeskæftigede i % af mandlige fuldtidsbeskæftigede og kvindelige deltidsbeskæftigede i % af kvindelige fuldtidsbeskæftigede
Part-time male employment as a % of full-time male
Økonomisk vækst og beskæftigelsesvækst i USA og EU, 1970-1992
Economic and Employment Growth, 1970-1992
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene har til opgave at bidrage til planlægning og tilvejebringelse af bedre livs- og arbejdsvilkår for borgerne i Den Europæiske Union.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions is concerned with promoting the planning and establishment of a better quality of life for the citizens of the European Union.
Det beskæftiger sig med både de økonomiske og sociale dimensioner af Den Europæiske Union.
It is concerned with both the economic and social dimensions of the European Union.
Instituttets bestyrelse afspejler dette dobbelte formål, da den omfatter arbejdsmarkedets parter, dvs. arbejdsgivere og fagforeninger, regeringsembedsmænd samt repræsentanter fra Europa-Kommissionen.
Its own Administrative Board reflects this dual purpose as it includes the social partners, employers and trade unions, as well as government officials and representatives from the European Commission.
Instituttet har også i stigende grad knyttet forbindelser med den ikke-statsllge sektor på europæisk og nationalt niveau.
Increasingly too the Foundation has developed contacts with the non-government sector at European and national levels. The
I Europa-Kommissionens hvidbog om europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik (juli 1994)25 erkendes den vigtige rolle, som Instituttet skal spille
European Commission's White Paper on Social Policy (July 1994) recognised the important role which the Foundation has to play
»med at analysere de væsentlige udviklingstendenser og ændringer, når det gælder leve- og arbejdsvilkårene i Unionen. I den forbindelse kan Instituttet takket være sin trepartsopbygning, spille en vigtig rolle med videreformidling af information og udveksling af erfaringer. «
"in analysing the key developments and factors of change concerning living and working conditions in the Union. ...taking account of its tripartite structure [the Foundation] can play an essential role in the dissemination of information and exchanges of experience. "
Hovedfokus for det arbejde, Instituttet har udført i de sidste ti år, har været måder, hvorpå man kan fremme den sociale samhørighed, som er truet af uforudseelige økonomiske og sociale ændringer.
One main focus of the work undertaken by the Foundation over the past ten years has been ways of promoting social cohesion threatened by unpredictable economic and social change.
Denne fokusering har omfattet forskning i lokale initiativer til bekæmpelse af langtidsledighed, offentlige velfærdsydelser, nye former for arbejde og aktiviteter, mobilitet og social samhørighed samt Eurocounselprojektet.
This focus has included research into locally based responses to longterm unemployment, the role of public welfare services, new forms of work and activity, mobility
Sidstnævnte, som begyndte i 1991, har som sit mål:
The last of the these, which began in 1991 has as its aim:
»at udvikle og forbedre vejledningen for folk, der er eller risikerer at blive langtidsledige«.
"to develop and improve counselling and guidance services for the longterm unemployed and those at risk of becoming so. "
Dette mål omfatter udviklingen af vejledningstilbud, hvor de Ikke allerede findes.
This aim includes the development of such services where they do not already exist.
I løbet af de fem år, der er gået siden Ideen til projektet blev undfanget, har en række organisationer, som beskæftiger sig med arbejdsmarkedseffektivitet, i stigende grad erkendt betydningen af vejledning og rådgivning som en aktiv arbejdsmarkedsforanstaltning.
Over the five years since the programme was first conceived there has been increasing recognition by a number of organisations concerned with labour market efficiency and effectiveness of the importance of guidance and counselling as an active labour market measure.
pr. måned med individuel rådgivning for hver arbejdsløs person, hvilket ville medføre beskæftigelse af mindst én kvalificeret vejleder for hver 100 arbejdsløse personer.34 Det er klart et langsigtet mål at sigte mod.
Indeed the latest OECD Employment Outlook (1995) sets as a "reasonable target", one hour per month of individual counselling for each unemployed person which would entail employing at least one qualified counsellor for each 100 unemployed persons.34 This is clearly a longterm goal to be aimed for.
Et arbejdsprogram i tre faser er nu gennemført.
A three phase programme of work has now been completed.
Formålet med første fase var at undersøge eksisterende vejledningstilbud, starte en debat og kortlægge nøglespørgsmål på ti lokale arbejdsmarkeder i seks lande.
The first phase was concerned with mapping the provision of counselling services, opening up debate and identifying key issues in ten local labour market areas in six countries.
Samtidig blev denne undersøgelse af lokale vejledningstilbud fulgt op af en analyse af den nationale sammenhæng og tendenserne i relation til vejledning i hvert enkelt deltagerland.
At the same time this close examination of local provision was enhanced by consideration of the national context and trends relating to counselling in each of the participating countries.
I anden fase så man på udviklingen i EU inden for dette område og kortlagde eksempler på god praksis.
The second phase looked at European developments in this area and identified examples of good practice.
Der er i forbindelse med projektet blevet udfærdiget en række publikationer, og disse er anført i bilag 2 til denne rapport.
rise to a series of publications and these are listed in Appendix 2 of this report.
Den tredje og sidste fase af Eurocounsel har beskæftiget sig med en nærmere undersøgelse af nogle nøglespørgsmål, som var blevet kortlagt i løbet af projektet.
The third and final phase of Eurocounsel has been concerned with the examination in more detail of some key issues identified during the course of the programme.
Målet har igennem hele projektet været at undersøge, hvor relevant de nu tilgængelige vejledningstilbud er tor arbejdsmarkedet i slutningen af 1990'erne og begyndelsen af det 21. århundrede.
The aim throughout has been to examine how relevant the current provision of counselling services is to the labour market context of the late 1990s and early 21st century.
Man har søgt at inddrage vejledere og politikere gennem hele forskningsprojektets forløb, således at der har været direkte fordele for de berørte.
It has sought to involve practitioners and policy makers throughout the process of the research programme so that there have been direct benefits for those concerned.
Denne inddragelse har fundet sted på lokalt, nationalt og europæisk plan. På grund af dette aktionsforskningsfokus har projektet haft videre konsekvenser end det gennemsnitlige, mere akademisk orienterede forskningsprojekt.
This involvement has taken place at local, national and European levels.
Nogle af projektets aktionsresultater er illustreret I bilag 4 til denne rapport.
Some of the action results of the programme are illustrated in Appendix 4 of this report.
I alt har ni lande deltaget i Eurocounsel-projektet, hvoraf seks har været med fra begyndelsen (Danmark, Tyskland, Spanien, Irland, Italien og Det Forenede Kongerige); Østrig var med i projektets fase II, og Frankrig og Nederlandene har deltaget I fase III.
A total of nine countries have been involved in Eurocounsel. Six of these have been involved from the beginning (Denmark, Germany, Ireland, Italy, Spain and the UK); Austria was involved in Phase 2 of the programme and France and the Netherlands have participated in Phase 3.
Dette har gjort det muligt at arbejde på grundlag af en bredere forståelse af de forskellige typer vejledning, der findes I hele EU.
This has allowed the programme to work on the basis of a wide understanding of the different kinds of counselling available throughout the European Union.
Denne forståelse er blevet forøget ved tæt Inddragelse af andre institutioner, som har været involveret I dette emneområde, især Europa-Kommissionen, CEDEFOP, OECD og ILO.
This understanding has been enhanced by close involvement of other institutions involved in this subject area, in particular the European Commission, CEDEFOP, the OECD and the ELO.
Repræsentanter fra disse forskellige organisationer har sammen med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter deltaget i møderne i Eurocounsel-projektets rådgivende udvalg, hvilket har gjort det muligt for dem at benytte
Representatives from these different organisations have attended the Advisory Committee meetings of the Eurocounsel programme,
(En fortegnelse over medlemmerne af det rådgivende udvalg findes i bilag 1.)
(A list of those who have been involved in the Advisory Committee is contained in Appendix 1).
Den henvender sig hovedsagelig til politiske beslutningstagere på nationalt og europæisk plan i håb om, at de rejste spørgsmål vil stimulere til yderligere diskussion og Initiativer samt fremme erkendelsen af behovet for at forbedre sådanne tilbud.
It is addressed mainly to policy makers at national and European levels in the hope that the issues raised will stimulate further discussion and action and promote recognition of the need for such services to be improved.
Rapporten søger at udforske de komplekse spørgsmål, som er blevet rejst i løbet af forskningsprojektet og at fremsætte anbefalinger om den fremtidige levering af sådanne tilbud.
The report seeks to explore the complex issues which have been raised during the course of the research programme and to make recommendations as to the future provision of such services.
Især stiller den spørgsmål om og giver eksempler på, hvorledes sådanne tilbud kan bidrage til at løse problemet med arbejdsløshed og langtidsledighed, søger at analysere, hvordan effektiviteten af sådanne tilbud kan måles og forbedres, og stiller spørgsmål om, hvilken rolle vejledning og rådgivning bør og skal spille på arbejdsmarkedet i slutningen af 1990'erne og fremover.
In particular it poses questions and provides examples as to how such services can help to address the problem of unemployment and longterm unemployment, seeks to analyse the ways in which the effectiveness of such services can be measured and improved and asks what role counselling and guidance services should and must play in the labour market of the late 1990s and beyond.
Kapitel 2 beskriver den økonomiske og sociale sammenhæng, hvori vejledning om arbejdsmarkedet finder sted på europæisk plan.
Chapter 2 sets the economic and social context within which counselling related to the labour market is taking place at European level.
Det forklares, hvorfor Europa har behov for god arbejdsmarkedsvejlednlng og -rådgivning.
It explains why Europe needs good labour market counselling and guidance.
Kapitel 3 giver baggrundsinformation om, hvad der menes med vejledning, og der analyseres nogle generelle nøglespørgsmål om vejledningstilbud.
Chapter 3 provides background information on what is meant by counselling and explores some of the key general issues relating to its provision.
Kapitel 4 omtaler, hvordan vejledning gives og hvor der findes huller.
Chapter 4 examines how counselling is being provided and where the gaps exist.
Forskningsresultaterne på tre områder, som er blevet nøjere undersøgt under projektets sidste fase, beskrives, nemlig den rolle vejledning spiller på et fleksibelt arbejdsmarked, der til stadighed ændrer sig, forbindelserne mellem vejledere og med andre organisationer, som beskæftiger sig med arbejdsmarkedet, samt måling af vejledningsordningers og vejledningstilbuds kvalitet og effektivitet.
It provides the results of the three research topics which have been explored in greater depth during the final phase of the programme: the role of counselling in a changing and flexible labour market; linkages between counselling providers and with other agencies concerned with the labour market; and the measurement of the quality and effectiveness of counselling services and provision.
Kapitel 5 Indeholder de endelige konklusioner fra Eurocounselprojektet.
Chapter 5 draws the final conclusions from the Eurocounsel programme.
Kapitel 6 giver anbefalinger om den fremtidige udvikling inden for vejledningstilbud på europæisk og nationalt plan, så de kan imødekomme behovene på et arbejdsmarked under forandring i slutningen af 1990'erne og begyndelsen af det 21. århundrede.
Chapter 6 makes recommendations for the future development of counselling services at European and national levels so that they can meet the needs of the changing labour market of the late 1990s and early 21st century.
HVORFOR ER DER I EU BRUG FOR ARBEJDSMARKEDSVEJLEDNING AF HØJ KVALITET?
WHY EUROPE NEEDS GOOD QUALITY LABOUR MARKET COUNSELLING AND GUIDANCE
2.1 Jobskabelse er prioriteten
Job creation is the priority
Selv om nye OECD- og EU-arbejdsmarkedsrapporter viser tegn på, at det økonomiske opsving nu er veletableret efter krisen i begyndelsen af 1990'erne, er der stadig udbredt bekymring i Europa, fordi beskæftigelsesvæksten udebliver.
Although there are indications from recent OECD and EU labour market reports that the economic recovery is now well established after the slump of the early 1990s, there is still widespread concern in Europe at the lack of employment growth.
Europa-Kommissionens indledende dokument om dette emne, hvidbogen »Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse« (december 1993), fremstillede klart problemerne med økonomisk vækst uden en tilsvarende stigning i beskæftigelsen, den såkaldte »jobløse vækst«, og understregede behovet I Europa for at finde nye måder at skabe og stimulere jobvækst på.35 Den foreslog en handlingsplan (den såkaldte »Delorsplan«), hvis mål var at skabe 15 mio. jobs inden år 2000 (svarende til en beskæftigelsesvækst på ca. 5%).
The European Commission's seminal document on this subject, the White Paper, "Growth, Competitiveness and Employment" (December 1993) set out clearly the problems of economic growth without a corresponding rise in employment, so-called "jobless growth", and stressed the need within Europe to find new ways to create and stimulate job growth.35It proposed an action plan (known as the "Delors Plan") with the aim to create 15 million jobs by the year 2000 (equivalent to around 5% employment growth).
De seks prioriterede foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen er:
Its six priorities for action on jobs are: lifelong training and learning; greater flexibility in businesses, both internally and externally; greater expectations from decentralisation and initiative taking; a reduction in the relative costs of low qualified work; a thorough overhaul of employment policies; and efforts to meet new needs which may create jobs.
På det europæiske topmøde i Essen I december 1994 bekræftede man Delors-planen og den vægt, som EU lægger på hele problemet med strukturel arbejdsløshed:
Meeting in December 1994, the Essen Summit of the European
»Bekæmpelse af arbejdsløsheden samt lige chancer for mænd og kvinder vil også i fremtiden være en vigtig opgave for Den Europæiske Union og dens medlemsstater. «
European Union to this whole problem of structural unemployment:
Der blev foreslået fem prioriterede områder, hvor der skal sættes ind for at bekæmpe arbejdsløsheden:
"The fight against unemployment and the promotion of equality of opportunity for men and women will continue in the future to remain the paramount tasks of the European Union and its Member States. "
- fremme af investeringer i erhvervsuddannelse - fremme af den økonomiske væksts evne til at øge beskæftigelsen gennem: - en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet - lønoverenskomster, der ligger under produktivitetsstigningen og fremmer jobskabende investeringer - fremme af Initiativer, der imødekommer nye behov I forbindelse med miljø og sociale tjenesteydelser - en reduktion af de ¡kke-lønmæssige omkostninger - styrkelse af arbejdsmarkedspolitikkens effektivitet (navnlig ved at gå over fra en passiv til en aktiv arbejdsmarkedspolitik) - styrkelse af foranstaltningerne til fordel for de grupper, som er særligt hårdt ramt af ledigheden, herunder unge (især afgangselever, der næsten ikke råder over kvalifikationer), kvinder, ældre arbejdstagere og de forskellige grupper af langtidsledige, som har en række forskellige behov.
(in particular this suggests the need to move from passive to active labour market policies) improving measures to help groups which are particularly hard hit by unemployment: in particular young people (especially school leavers who have virtually no qualifications), women, older workers and the varied groups of the longterm unemployed who have a range of different requirements.
»...Der skal inden for arbejdsmarkedspolitikken lægges stor vægt på bekæmpelse af langtidsledighed.
"...The fight against longterm unemployment must be a major aspect of labour market policy.
Det er i den forbindelse nødvendigt at træffe forskellige arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger for at tilgodese de forskellige grupper af langtidsledige og disses behov. «
Varying labour market policy measures are necessary according to the very varied groups and requirements of the longterm unemployed"
Anbefalingerne bør strækkes videre end dette for at fremhæve de initiativer, som er nødvendige for at forebygge langtidsledighed og beskytte folk mod det stadig mere fleksible og utrygge arbejdsmarked.
The recommendations need to be taken further than this in order to emphasize the actions which are required to prevent longterm unemployment and protect people from the increasingly flexible, and precarious, labour market.
For eksempel kræver arbejdsmarkedet, at folk konstant skal lære nye færdigheder, og der er stærke, økonomiske argumenter herfor, fordi det kan hjælpe med at holde velfærdsomkostningerne nede og øge konkurrenceevnen.
For example the labour market requires that people are constantly re-skilling and there are sound economic arguments for this in that it can assist in keeping welfare costs down and in raising competitiveness.
Dette behov for fornyelse og opdatering af færdigheder danner indfaldsvinklen til livslang Indlæring, som blev fremmet i 1996, Det Europæiske År for Livslang Uddannelse.
This need for renewal and updating of skills relates to the lifelong learning approach which is being promoted in 1996 through the Year for Lifelong Learning.
For at forbedre denne konstante læreproces er det nødvendigt, at folk har lettere adgang til råd, Information og vejledning igennem hele deres liv.
In order to foster this continual learning process, people require more access to advice, information and counselling services throughout their lives.
Spørgsmålet om den rolle, som vejledning kan spille i forbindelse med at udruste folk med de redskaber, som de skal bruge for at kunne klare de forskellige overgangsperioder I deres arbejdsliv på en vellykket måde, vil blive undersøgt nærmere i denne rapport.
This issue of the role which counselling can play to equip people with the tools they will need to handle the various transitions in their working lives will be examined further in this report.
På topmødet i Essen opfordredes de enkelte medlemsstater til at omsætte disse henstillinger i deres nationale politikker til et flerårigt program under hensyn til de særlige forhold, som kendetegner den økonomiske og sociale situation.
The Essen Summit urged individual Member States to adapt these recommendations to their own economic and social situation by drawing up multi-annual programmes to address the issues.
Man satte klart jobskabelse øverst på dagsordenen.
It set the agenda clearly in relation to job creation as the top priority.
Hvad er baggrunden i Europa for denne fokusering på det presserende behov for jobskabelse?
What is the background in Europe to this focus on the urgency of job creation?
2.2 Arbejdsløshed og langtidsledighed
Unemployment and Longterm unemployment
Siden begyndelsen af 1970'erne og den første større oliekrise har den europæiske økonomi været præget af en række lav- og højkonjunkturer.
Since the early 1970s and the first major oil crisis the European economy has been marked by a series of recessions and recoveries.
Fuld beskæftigelse, der nærmest blev anset for at være en menneskeret i 1960'erne, er gradvist blevet undermineret, og der findes nu lande, som åbent har opgivet dette som et erklæret mål (fx Danmark).
Full employment, which was regarded almost as a right in the 1960s, has gradually been eroded and there are now countries which have openly abandoned this as a stated goal (for example Denmark).
I stedet opstilles der nye mål, bl.a. borgernes »aktivering« til at begynde en række lønnede og ulønnede aktiviteter, større vægt på udviklingen af menneskelige ressourcer og mere hjælp til de mange overgange til, mellem og ud af arbejdslivet.
Instead new goals have and are being developed which include the "activation" of citizens to take up a range of paid and unpaid activities, greater emphasis on human resource development and increased assistance with the many transitions into, between and out of working life.
Selv om der har været flere opsving og det siden 1994 lader til, at de fleste europæiske lande nyder godt af et sådant opsving efter den sidste lavkonjunktur I begyndelsen af 1990'erne, er det tydeligt, at den underliggende arbejdsløshedstendens har været for opadgående og at der er et strukturelt såvel som cyklisk arbejdsløshedsproblem. Figur 1 illustrerer dette.
Although there have been recoveries, and since 1994 it appears that most European countries are enjoying one after the latest recession of the early 1990s, it has become clear that the underlying trend for unemployment has been upwards and that there is a problem of structural as well as cyclical unemployment.
Arbejdsløshedsprocent i EU, 1970-1995
Unemployment Rates in the EU 1970-1994
Kilde: EUROSTAT faktisk eksisterer uden en tilsvarende vækst i beskæftigelsen.
Source: EUROSTAT
Dette har ført til den stigende vægt på jobskabelse, som er illustreret af resultaterne fra topmødet i Essen.
This has led to the increasing emphasis on job creation illustrated by the outcomes of the Essen Summit.
En anden af grundene til, at denne bekymring om manglen på beskæftigelsesvækst er opstået, skyldes erkendelsen om, at det er en potentielt alvorlig, samfundsmæssig fare, hvis en »underklasse« af personer, som er økonomisk udstødte fra samfundet, får lov til at eksistere og vokse.
Another of the reasons why this concern over the lack of employment growth has arisen is due to the recognition that there are potentially severe societal dangers if an "underclass" of those who are economically excluded from society is allowed to persist and grow.
2.3 Social udstødelse forbundet med økonomisk udstødelse
Social exclusion linked to economic exclusion
Traktaten om Den Europæiske Union, som blev ratificeret i Maastricht i slutningen af 1993, definerer økonomisk og social samhørighed som en af Unionens primære forpligtelser.
The Treaty on European Union, ratified at the end of 1993, defines economic and social cohesion as one of the primary commitments of the Union.
Den fortsat høje arbejdsløshed og langtidsledighed giver anledning til frygt for, at
The issue of social exclusion has risen, alongside that of unemployment, to take a high place on the European agenda.