natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mindre ulykkestilfælde lader til at skyldes overdreven vågenhed eller hypervagtsomhed, som distraherer arbejderne og gør dem skødesløse, mens undladelsesfejl og muligvis fejlagtige
Minor accidents appear to be due to over-arousal or hyper alertness rendering workers distracted and careless, while errors of omission and possibly those mis-judgements which may lead to more serious accidents are due to a low level of alertness and 'automatic' cerebral functioning. These hypotheses need to be more closely examined.
Dette drejer sig gansk klart, om en faktor med relation til den psykiske tilstand og er kvalitativt anderledes end træthed.
This is clearly a factor related to mental state although being qualitatively different from fatigue.
Chaney og Hanna (1918) fandt, at natarbejdere havde tendens til at blive holdt under disciplin tre gange oftere for over trædelser i forbindelse med spiritus.
Chaney and Hanna (1918) found that night workers were liable to have been disciplined three times as often for offences involving alcohol.
På en bestemt fabrik blev de disciplinære tilfælde på grund af spiritusovertrædelser ved med at være høje om dagen, mens der var en markeret nedgang om natten fra 1907 til 1913. Dette blev foreslået som grunden til, at ulykkestilfældenes antal om nat ten var faldet på denne særlige fabrik.
In one particular plant the rates of disciplining for alcohol offences remained high during the day whereas at night there was a marked reduction from 1907 to 1913.
Indflydelsen af spi ritus mentes at være større om natten end om dagen, fordi det var nemmere at smugle spiritus ind på fabrikken om natten end om dagen.
The influence of alcohol was thought to be greater at night than during the day becuase smuggling liquor into the plant by night was easier than by day.
En arbejder på dagskiftet ville desuden sandsynligvis tage sig en drink, før han gik i seng, og endelig ville en arbejder efter natskiftets afslutning sikkert, falde i søvn med det samme og vågne igen nogle timer før næste natskift.
Secondly, a workman on dayshift would be most likely to have a drink before going to bed and thirdly after he had finished a night shift a worker was likely to go to sleep immediately, waking up some hours before the next night shift.
Han tager sig en drink og "ankommer herefter til fabrikken under den mulige indflydelse, spiritussen måtte have".
He will have a drink and then 'come to the mill under whatever immediate effect the alcohol may have'.
Det store antal ulykkestilfælde først på natten understøtter denne forklaring.
The appearence of high accident rates early on the night shift supports such an explanation.
Vernon (1918, s. 27) henviser også til indtagelsen af spi ritus som en bidragende faktor til ulykkestilfældenes år sagssammenhæng; " som regel er indtagelsen af spiritus en ubetydelig faktor m.h.t. årsagssammenhængen for ulykkes tilfælde under dagskiftet, specielt sådanne der sker om formiddagen, mens det er en faktor af stor betydning for årsagssammenhængen for ulykkestilfælde på natskiftet og især sådanne, der sker først på natten".
Vernon (1918 p. 27) also cites alcohol intake as a possible contributory factor in accident causation "... as a rule alcohol consumption is a factor of small importance in the causation of day shift accidents, especially those of the morning spell, whilst it is a factor of considerable importance in the causation of night shift accidents, especially those of the first spell."
Vernon bemærker, at spiritusforbruget faldt, betydeligt under krigen, og mens ulykkestilfældene på dagskiftet ikke udviste et
Vernon notes that during the war alcohol consumption greatly declined and while accidents on the day shift did not noticeably decline, the night shift accidents did decline fairly clearly.
Man observerede en mere markant nedgang i ulykkestilfældene på natskiftet blandt mænd end blandt kvinder, hvilket falder sammen med disse to køns kendte drikkevaner.
A more marked decline in accidents during night shift was noted in men than women which co-incides with the known drinking habits of the two sexes.
Voionmaa (1925) sammenfattede en række studier og bemærkede, at kronisk alkoholisme forøgede ulykkestilfældene med en faktor på tre. Fuldskab på arbejdspladsen var ikke længere noget problem, men forbud mod en hver form for drikkeri på arbejdspladsen ville reducere ulykkestilfældene med mellem 30% og 70%, og selskabeligt drikkeri kunne eventuelt være ansvarligt, for nogle ulykkestilfælde i weekenden eller i be gyndelsen af natskiftet.
Voionmaa (1925) summarised a number of studies, noting that chronic alcoholism increased accident rates by a factor of three; drunkenness at work was no longer a problem but prohibition of all drinking at work would reduce accidents by between 30% and 70% and that social drinking might be responsible for some accidents at weekends or at the beginning of the night shift.
I en nyere undersøgelse i Frankrig fandt Metz og Ledermann (I960), at alkohol spillede en rolle i 10% af alle arbejdsulykker, mens Marcillat etablerede, at alkohol var impliceret i 29% af alle arbejdsulykker, der krævede hospitalsindlæggelse (også i Frankrig).
Metz and Ledermann more recently (1960) in France found 10% involvement of alcohol in all industrial accidents while de Marcillat found 29% involvement in "hospitalizing" industrial accidents also in France.
En studie i Finland(Honkanen og Ottelin, 1976) etablerede alkoholniveauerne i blodet hos 182 ofre for ulykkestilfælde på skadestuen på et central beliggende hospital på landet.
A study in Finland (Honkanen and Ottelin, 1976) determined the blood alcohol levels in 182 accident victims at the emergency section of a central rural hospital,
De fandt, at 62% af ofrene på natskiftet havde drukket spiritus, og at spiritus oftere var involveret om lørdagen (54%) end på andre af ugens dage (26%).
During the night they found that 62% of the victims had ingested alcohol and that alcohol was more often involve! on Saturdays (54%) than on other days of the week (26%).
Blandt ofrene for slagsmål viste det, sig, at 86% havde drukket spiritus, mens dette kun var 9% af folk, impliceret i arbejdsulykker. Det er vanskeligt at tolke disse resultater, men de lader til at tyde på, at spiritus kun spiller en ringe rolle for antallet af ofre for arbejdsulykker.
It was found that alcohol had been consumed by 86% of the victims of fights but only 9% of those involved in industrial accidents.
Tallene afslører ikke, hvor mange andre arbejdere, der havde drukket spiritus og som ikke kom ud for ulykkestilfælde i denne periode.
The figures do not reveal how many other workers had ingested alcohol but did not have accidents in that period.
Köhegyi og Bedi (I96I) rapporterer om en studie, der udførtes blandt minearbejdere i Ungarn. De fandt, at i 567 af blodprøverne, der blev taget, viste 4o% et alkoholindhold i blodet, på over 0,3%- Man sammenlignede det forholdsmæssige antal ulykkestilfælde i en gruppe, der havde drukket spiritus og en anden, der ikke havde nydt spiritus. I den første gruppe skete der
Köhegyi and Bedi (1961) report on a study carried out with miners in Hungary; they found that of 567 blood samples taken, 40% showed a blood alcohol level of over 0.3%.
54 gennemsnitligt 102,9 ulykkestilfælde pr. 100 arbejdere pr. år, mens der var 40,5 tilfælde med kvæstelser i den anden gruppe.
In the first group there were 102.9 accidents per 100 workers on average per year, while in the second group there were 40.5 cases of injury.
Man fandt ingen forskelle i blodets spiritusindhold før morgen-, eftermiddags- eller aftenskiftet, hvilket er et tegn på, at ungarske minearbejdere drikker på alle døgnets tider.
No difference in level of blood alcohol was found before morning, afternoon or evening shift indicating that Hungarian miners drink at any time of day.
Gruppen, der havde nydt spiritus, tegnede sig for de fleste ulykkestilfælde om mandagen og tirsdagen og umiddelbart efter lønningsdagen, hvorimod gruppen uden spiritusindtagelse havde de færreste ulykkestilfælde om mandagen.
The alcohol group showed most accidents on Monday and Tuesday and immediately after payday, whereas the non-alcoholic group showed least accidents on Mondays.
I den ne sociale sammenhæng ser det ud til, at store spiritusforbrug er udbredte - barerne er åbne hele døgnet og er bekvemt beliggende til, at arbejderne kan besøge dem forud for alle skift.
In this social context it seems that high alcohol consumption is frequent - bars are open at all times of day and are positioned conveniently for workers prior to any shift.
Det er vigtigt at vurdere det relevante samfunds sociale normer og kulturelle værdier ved undersøgelser af spiritusforbrug og arbejdsulykker.
It is important to evaluate the social norms and cultural values of the particular society when studying alcohol consumption and industrial accidents.
Under hensyn til det stigende spiritusforbrug i Europa og den stadig større involvering af spiritus i trafikulykker specielt om natten bør spiritussens betydning for ulykkes tilfælde på natskiftene måske underkastes en ny undersøgelse.
Considering the rising levels of alcohol consumption in Europe and the high incidence of alcohol involvement in traffic accidents especially at night, the alcohol involvement in accidents on night shifts should perhaps be investigated again.
En gennemgang af nogle modeller af ulykkestilfældes årsagssammenhæng sammenhæng
A Review of Some Models of Accident Causation
Man har udarbejdet begrebsmæssige modeller med sigte på at klarlægge og yderligere undersøge de i ulykkestilfældenes årsagssammenhænge involverede stadier.
Conceptual models have been developed in order to clarify and further investigate the stages involved in accident causation.
Modellerne varierer fra de meget almindelige til de relativt specifike, og selv om de er meget for skellige, har de tendens til at supplere hinanden, idet. de hver for sig tjener til at understrege aspekterne af ulykkestilfældenes proces.
These models range from the very general to the relatively specific and, although differing widely, tend to complement one another, each serving to emphasise different aspects of the accident process.
Formålet med alle begrebsmodeller er at tilvejebringe en ramme, inden for hvilken et kompliceret system kan analyseres og forstås i nogenlunde ukomplicerede enheder.
The aim of any conceptual model is to provide a framework upon which a complex system may be analysed and understood in fairly simple units.
På dette forskningsområde med dets tilbøjelighed til at. blive interdisciplinært og blive udført med mange forskellige formål for øje, er en sådan ramme specielt påkrævet.
In this field of research, which tends to be interdisciplinary and to be undertaken for many different purposes, such a framework is particularly necessary.
Selve ordet, "ulykkestilfælde", dækker mange forskellige betydninger og henviser til ulykkestilfælde, der indtræffer i meget forskellige situationer.
Even the word 'accident' covers a wide range of meanings and refers to incidents which occur in quite different situations.
Ulykkestilfælde, der sker i hjemmet, på transportsystemer og på arbejdspladsen er tilbøjelige til at blive undersøgt for sig, selv om de samme psykologiske processer meget vel kan spille en rolle i hvert enkelt tilfælde.
Accidents which occur in the home, on transport systems and at work tend to be studied separately although the same psychological processes may well be involved in each case.
McDonald (1978) opstiller en liste over 7 af de mest alment anvendte definitioner.
McDonald (1978) lists 7 commonly used definitions; the one used in this report is as follows: "a sequence of events which culminates in damage to person, property or production."
En hændelse (eller en kritisk hændelse) er "en vending, der anvendes synonymt med "et ulykkestilfælde uden kvæstelser"; dette gælder også for et ulykkestilfælde, der eventuelt vil kunne beskadige ejendom, men hvor beskadigelse af en ejendom ikke fandt sted" (ASSE, 1971).
"a term used synonymously with "non-injury accident"; it also applies to an accident having the potential for property damage, but where no property damage was incurred" (ASSE, 1971).
Under forskning i marken har man ofte fundet, at det er nemmere at undersøge kritiske hændelser end ulykkestilfælde, selv om sidstnævnte normalt anvendes, hvor kvæstelser og ulykkes tilfælde undersøges ud fra optegnelser.
In fieldwork research it has often been found more convenient to study critical incidents than accidents; although the latter are usually used where injuries and accidents are being investigated from records.
Hver enkelt angrebsmådes relative fordele er blevet sammenfattet af Lagerlöf (1975).
The relative advantages of each approach have been summarised by Lagerlöf (1975).
I denne gennemgang undersøges både arbejdsulykker og hændelser, omend nogle af de almindelige modeller gælder for både færdselsulykker og ulykkestilfælde i hjemmet.
In this review both industrial accidents and incidents are considered although some of the general models apply equally well to transport and domestic accidents.
Begrebsmodeller har tendens til at blive konstrueret, af for skere under undersøgelser af ulykkestilfælde. De mange andre men neskegrupper, der er impliceret i arbejdet med ulykkestilfælde, følger dog sjældent en sådan teoretisk fremgangsmåde.
Conceptual models tend to be constructed by research workers when studying accidents; however, such a theoretical approach is rarely taken by the many other groups of people who are involved in accident work.
Som under streget af Shealy (1979), "er vort juridiske system afpasset efter etableringen af ansvar, fejl eller skyld".
As Shealy (1979) has pointed out 'our legal system is geared towards the determination of responsibility, fault and blame'.
Når politiet undersøger et ulykkestilfælde, forsøger det ikke at finde ud af årsagen til ulykkestilfældet, men det prøver snarere at. etablere det enkelte menneske, der faktisk erklæres ansvarligt for ulykkestilfældet.
When the police investigate an accident, they are not trying to find out what caused the accident so much as they are trying to determine the individual who will actually be held responsible for the accident.
Selv formularerne, på hvilke ulykkestilfælde registreres, er tilbøjelige til at lade een formode, at skylden og den form for forklaring, der kræves, indebærer den samme årsagssammenhæng.
Even the forms on which accidents are recorded tend to suggest blame and the type of explanation required implies unicausality.
Teorien, årsag-virkning, er blevet, stærkest, kritiseret, af McDonald, der skriver om "årsagens forbandelse" og erklærer, at vi burde beskæftige os med "er"-teorien i stedet for årsag-virkning. ning.
48 instead of cause-effect thinking we should be concerned with 'is' thinking.
I epidemiologiske studier menes et ulykkestilfælde at opstå ud fra samspillet mellem en vært (ulykkestilfældets offer), en formidler (af kvæstelsen) og miljøet.
In epidemiological studies, an accident is considered to arise from the interaction of a host (accident victim), an agent (of injury) and the environment.
Forfatteren anvender denne fremgangsmåde med en multi-årsagssammenhæng, som det fremgår af følgende evaluering af modellerne af ulykkestilfældes årsagssammenhæng. menhæng.
This multi-causality approach has been taken by the author as will be apparent from the following evaluation of accident causation models.
Adfærdsmodeller Den første af disse modeller, teorien om "tilbøjelighed til ulykkestilfælde", kan måske siges at have markeret, begyndelsen til teoretisk tænkning i forbindelse med ulykkestilfældes årsagssammenhæng.
The first of these models, the "accident proneness" theory, perhaps marked the start of theoretical thinking on accident causation.
Forskning af Greenwood og Woods (1919) og Newbold (1926) afslørede, at de enkelte mennesker sidder inde med en op rindelig tilbøjelighed af varierende omfang.
Research by Greenwood and Woods (1919) and Newbold (1926) revealed that individuals had different degrees of initial liability.
Dette blev udviklet (Farmer og Chambers, 1926) til teorien om tilbøjelighed til ulykkestilfælde.
This was developed (Farmer and Chambers, 1926) into the theory of accident proneness.
Teorien fremførte, at nogle mennesker besidder "en personlig overfølsomhed af relativ varighed, der prædisponerer den enkelte for et større antal ulykkestilfælde " (Farmer og Chambers, 1926).
The theory proposed that some persons possess "a personal idiosyncrasy of relative permanence predisposing the individual to a higher rate of accident ..." (Farmer and Chambers 1926).
Surry (1969) beskriver denne model indgående og opstiller en liste over dens utilstrækkeligheder. Her er det
Surry (1969) discussed the model in detail listing its inadequacies.
57 tilstrækkeligt at sige, at efterfølgende studier, der medførte en hastig formering af begrebet om tilbøjelighed til ulykkestilfælde, var metodologisk suspekte og af ringe forudsigende værdi (Smillie og Ayoub, 1976).
Here it is sufficient to say that the subsequent studies which proliferated the accident proneness concept were methodologically suspect and had poor predictive value (Smillie and Ayoub, 1976).
For at citere Lagerlöf (1974): "hvis der eksisterer et begreb vedr. 'tilbøjelighed til ulykkestilfælde', er det blevet forkert forstået.
To quote Lagerlöf (1974) "if it exists the concept of 'accident proneness' has been wrongly conceived.
Det er ikke en varig uforanderlig til stand for den enkelte, men snarere et attribut, influeret af konstitutionelle faktorer og miljømæssige faktorer, som varierer fra den ene periode til den anden".
It is not a permanent unchangeable state of the individual, but rather an attribute influenced by constitutional factors and environmental factors which varies from one period to another."
Studier, der foreviger begrebet vedr. tilbøjelighed til ulykkestilfælde, eksisterer stadig i litteraturen (Kunce, 1967, 1974; Whitlock et al., 1963; Boyle, I98O). En række studier og teoretiske kritikker (bl.a.
Studies which perpetuate the concept of accident proneness still exist in the literature (Kunce 1967, 1974; Whitlock et.al.
Mintz og Blum, 1949; Verhaegen et al., 1974; Schluzinger, 1954) har imidlertid draget begrebet tilstrækkeligt i tvivl til at gøre det historisk interessant, men ikke praktisk anvendeligt.
1974; Schluzinger 1954 amongst others) have shed enough doubt on the concept to render it one of historical interest rather than one of practical use.
Modellen, "at løbe en risiko", der udviklede sig af tilbøjeligheden til ulykkestilfælde, er måske mere interessant.
The model of risk-taking which grew from that of accident proneness is perhaps more interesting.
Det for modes, at folk, der løber større risikoer, er tilbøjelige til at komme ud for flere ulykkestilfælde.
The assumption is that those taking greater risks are liable to suffer from more accidents.
Hvor vidt der træffes en be slutning om at løbe en risiko eller ej, afhænger ikke blot af en individuel forhåndsmodtagelighed, men også af - som Sell (1964) fremhævede - hvor vidt størrelsen af risikoen, der løbes, er rigtigt opfattet.
Whether or not the decision is made to take a risk will depend not only upon an indiviual pre-disposition, but also as Sell (1964) pointed out, upon whether the amount of risk being taken is correctly perceived.
Lagerlöf (1975) understregede også betydningen af, om risikoerne eller farerne kan opdages af det enkelte implicerede menneske.
Lagerlöf (1975) also emphasised the importance of risks or hazards being detectable by the individual involved.
Powell og Slater (1972) peger på, at en fare, een intellektuel gruppe opfatter, eventuelt ikke forstås som en sådan af en anden gruppe, der er mindre dygtig til at drage fornuftsslutninger.
Powell and Slater (1972) point out that a hazard perceived by one intellectual group may not be understood as such by
Det er en vigtig faktor, sikkerhedsfunktionærer så vel som forskere måske ikke altid tænker på.
This is an important factor perhaps sometimes forgotten by safety officers and researchers alike.
(1956, jfr. Surry, 1969), at graden af risikoer, mænd var villige til at løbe, reduceredes herigennem.
(1956, see Surry 1969) found that, although judgement of risk did not improve with experience, it did reduce the degree of risk men were willing to take.
Som Surry (1969) fremhæver, er en minimal vilje til at løbe en risiko (d.v.s. ufarlig adfærd) i konflikt med beundrede sociale værdier, så som tapperhed, eventyrlyst, hvilket indebærer, at man indlader sig på handlinger, forbundet med stor risiko. Denne
As Surry (1969) points out, low risk-taking
58 konflikt kan eventuelt bidrage til sikkerhedsfunktionærernes problemer og være grunden til, at sikkerhedskampagner "har klaret sig så dårligt hidtil" (det engelske handelsministerium, 1975).
(i.e. safe behaviour) is in conflict with admired social values of bravery, adventurousness etc. which entail high risk-taking actions; this conflict may contribute to the problems of safety officers and the reason why safety publicity 'has such a poor track record' (Department of
En tredie type adfærdsmodel er den psyko-dynamiske eller teorien om ubevidst motivation.
A third type of behavioural model is the psychodynamic one or the theory of unconscious motivation.
Freud (1914) erklærede, at alle ulykkestilfælde i virkeligheden er eksempler på selvforskyldte kvæstelser, d.v.s. at ulykkestilfælde er en måde, på hvilken indre konflikter løses eller forårsages gennem processer i underbevidst heden, inklusive skyldfølelse, aggression, ængstelse og konflikt.
Freud (1914) stated that every accident is really an instance of self-inflicted injury, i.e. accidents are a way of solving inner conflicts or are brought about by subconscious processes including guilt, aggression, anxiety and conflict.
Oprindeligt blev disse teorier baseret, på patologiske situationsundersøgelser (Adler, 1941; Dunbar, 1943), og deres vigtigste fortalere var psykoanalytiske teoretikere.
Dunbar, 1943) and their main proponents were psychoanalytic theorists.
Associerede teorier er dog måske blevet mere alment accepterede.
However, related theories have, perhaps, received more genral acceptance.
Hill og Trist (1955) ser på ulykkestilfælde (og arbejdsforsømmelser) som et tegn på arbejdernes forhold til organisationen, idet de fremfører, at en nybegynders bedre forhold til virksomheden både tilkendegiver en progressiv acceptering af ansvar og en progressiv internalisering af virksomheden som en god beskæftigende autoritet.
Hill and Trist (1955) view accidents (and absences from work) as an indication of the workers' relationship with the organisation, suggesting that an improved relationship of an entrant with a firm indicates both a progressive acceptance of responsibility and a progressive internalization of the firm as a good employing authority.
Forekomsten af et ulykkestilfælde menes at. an tyde et dårligt forhold til arbejdsgiveren.
The occurrence of an accident is seen as indicative of a bad relationship with the employer.
I en nyere studie (Verhaegen et al., 1974) sammenlignede man to grupper ulykkestilfælde, idet den ene bestod af folk, der ansås for at forårsage ulykkestilfælde, og den anden bestod af arbejdstagere, som havde været ude for ulykkestilfælde, de ikke mentes at være ansvarlige for.
In a more recent study (Verhaegen et. al. 1974) two accident groups were compared, one consisting of people judged to be responsible for accidents, the other consisting of employees who had suffered from accidents for which they were not considered responsible.
Der var en betydelig forskel i forsømmelserne mellem de to grupper, som forsvandt ved anvendelsen af en kontrolgruppe uden ulykkestilfælde.
There was a significant difference in absenteeism between the two groups which was lost when an accident free control group was used.
Påstanden om, at det fører til en tilbagetrækning fra arbejdssituationen, når en eller anden forårsager ulykkestilfælde, blev således understøttet.
So, the belief that causing accidents leads to withdrawal from the work situation was supported.