natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6.Mange af de indsatte stofmisbrugere er meget dårligtforberedt på deres løsladelse, og de bibeholder ikkekontakten til behandlingscentre og sociale støttecentre.
3.Two key problems hinder the development of drug servicesin prison: first, the difficulties of balancing health goalswith the disciplinary, security and practical issues faced byprison management; second, the recognition by prisonmanagement and staff of the important role that they canplay in addressing drug problems.
3.Der er to centrale problemstillinger, som bremser udviklingenaf tiltag på narkoområdet i fængslerne: For det første er detsvært at finde en balance mellem de sundhedsmæssige målog de disciplinære, sikkerhedsmæssige og praktiskespørgsmål, som fængselsledelsen er konfronteret med. For detandet skal fængselsledelsen og de ansatte i fængslerneerkende, at de spiller en central rolle, når det gælder om attackle narkoproblemerne.
6.Many prisoners with drug problems are poorly preparedfor their release and do not maintain contact with drugand social support services.
Behandling af stofmisbrugere i fængslerne — Oversigt
Treating drug users in prisons — Overview issues have important implications for drugtreatment.
Narkotikaproblemer er etalmindeligt fænomen ifængslerne ofte forbundet med stofmisbrug.
Drug problems are commonin prison
Stofmisbrug i fængslerne kan også involvereen særlig risikobetonet adfærd, f.eks. atman deles om stoffer og sprøjter.
Drug use in prison may also beaccompanied by particularly riskybehaviour, such as sharing drugs andinjecting equipment.
Sådannerisikomomenter kan forværres af denkendsgerning, at visse forebyggendeforanstaltninger, f.eks. tilbud om sterilesprøjter, ofte er forbudt i fængslerne.
These dangers maybe exacerbated because preventivemeasures, such as making sterile injectingequipment available, are often prohibited.
De indsattes forskelligartedebehov
Meeting the diverse needsin prison
Både inden for og uden for fængslerne erder modvilje mod narkotikabehandlingblandt medlemmer af etniske minoriteter.Nyttige eksempler på god praksis, der eridentificeret af centre, som arbejder pådette område, omfatter fokus på kultureltfølsomme områder (især kønsrelaterede ogreligiøse spørgsmål), ansættelse afpersonale med relevant baggrund samttiltag til at løse sproglige problemer.
Both outside and inside prison, membersof ethnic minorities are resistant to drugtreatment. Useful examples of goodpractice which have been identified bycommunity services working in this areainclude being aware of culturally sensitiveareas (especially gender or religiousissues), employing staff with appropriatebackgrounds and addressing languageproblems.
Som det er tilfældet i samfundet somhelhed, er der også i fængslerne personer,hvis erfaringer med stofmisbrug er af megetforskelligartet karakter, skønt både omfangetaf stofproblemer og antallet afinjektionsmisbrugere er højere.
It is clear, however, that themajority of detainees (up to 86% in somereports) have some experience with illicitdrugs and that the number of regular orinjecting drug users is also high.
Mulige tiltagpå området omfatter forebyggelse,behandling og resocialisering samtforebyggelse af sundhedsskader.
In studiesof EU prison populations, estimates of thelifetime prevalence of injecting vary
I nogle fængsler er stofmisbrug såalmindeligt, at indsatte, som ikke erstofmisbrugere, eller som forsøger atafholde sig fra stoffer, kan møde storevanskeligheder.
As with the wider community, prisons willcontain individuals whose experience ofdrug use varies considerably, although thenumber of those with drug problems orwho inject is higher.
En måde at løse detteproblem på har været at oprette »stoffriafsnit«, hvor de ansatte på frivillig basistilmelder sig til en ordning, der indebærer,at stoffer ikke vil være tilgængelige i detafsnit, hvor de opholder sig.
The possible goals ofintervention will include prevention,treatment and social reintegration, andharm reduction.
Denne ordninginvolverer ofte testing for stoffer.
A recent paper [5on the risk behaviour of drug injectors in
Antallet af stofmisbrugere i fængslerne eruforholdsmæssigt højt, selv om skøn overproblemets faktiske omfang er megetsvingende.
In some prisons, drug use is so commonthat anyone who is not using drugs or isattempting abstinence may experienceconsiderable difficulties.
I undersøgelser af EU’s fængselspopulation varierer antallet afde indsatte, der i løbet af deres liv skønnesat have injiceret stoffer, fra 6 til 69%,hvilket ligger langt over det skønnedegennemsnit på 1% for den generellebefolkning.
One approach tothis problem has been the development of´drug-free wings´, where inmatesvoluntarily agree to a regime where nodrugs will be available or used in theiraccommodation block. This is oftenmonitored by drug testing.
I en rapport fra 2002[5] omrisikoadfærd for injektionsbrugere i deeuropæiske fængsler konkluderes det, atinternationalt set havde en tredjedel af allevoksne mandlige indsatte prøvet at injicerestoffer.
prison in Europe concludes that aninternationally consistent finding was thatone third of adult male prisoners had ahistory of injecting.
Narkotikabehandling ifængslerne — en balancegangmellem kontrol og omsorg
Prison drug treatment —finding a balance betweencontrol and care
Mange kroniske stofmisbrugere har været ifængsel og deltaget i mislykkedebehandlingsforsøg.
Chronic drug users often have a history ofboth incarceration and failed treatmentattempts.
Ofte har dissestofbrugere psykiske problemer og en dårligfysisk sundhedstilstand.
Psychological or psychiatricproblems are also common and theirphysical health is often poor.
De kan væremodvillige mod at begynde endnu etbehandlingsforløb i fængslet, og deresmotivation til at løse de underliggendeproblemer kan være minimal.
They may beresistant to starting yet another course oftreatment in prison or poorly motivated toaddress their underlying problems.
Udfra enpositiv synsvinkel kan et fængselsopholddog være en anledning for noglestofbrugere til at tage deres misbrug op tilovervejelse og at gøre noget ved andreprimære sundhedsmæssige behov.
On themore positive side, prison could representa window of opportunity for some toreassess their drug use and also toaddress other primary healthcare needs.
Fængslernes fokus er rettet modindespærring og kontrol af de indsatte.Narkotikabehandlingscentrene er gearet tilat opfylde en ugunstigt stillet og kaotiskgruppes behov.
The focus of prisons is on the containmentand control of their inmates.
At få disse megetforskellige faktorer til at gå op i en højereenhed og at skabe et samarbejde herom ermåske den største politiske udfordring pådette område.
Drugtreatment services are geared to the needsof a disadvantaged and chaotic group.Bringing these divergent approachestogether and encouraging them to work inpartnership is perhaps one of the biggestchallenges for policy in this area.
»Vi ved, at stofmisbrug i fængslerneer et problem i Europa, og vi ved,at dette problem indebærer storeomkostninger for både den enkeltestofbruger og det omgivende samfund.
‘We know that drug use in prisonsis a problem in Europe and weknow that the costs to individualsand their communities of drug problems are considerable.
Udfordringen ved udformningen af en europæisk politik på narkotikaområdet er at sikre, at der ifængslerne gøres en indsats for atforbedre denne situation — ikke atforværre den.«
The challenge for European drug policyis to ensure that our prisons work to make the situation better, not worse.’
Mange stofbrugere i fængslerne afsonerkortere domme eller er i forvaring. Detbetyder, at der ofte kun er megetbegrænset tid til at gøre enbehandlingsmæssig indsats.
Many drug users in prison are servingshort-term sentences or are on remand.This means that the time available fortherapeutic interventions is often verylimited.
For at sikrekontinuiteten i behandlingen ogsundhedsplejen efter løsladelsen er det afaltafgørende betydning, at der er mulighedfor at henvise til et behandlingscenter.
The option of referral tocommunity drug services is thereforeimperative for continuity of treatment andcare after release.
Generelt udgør unge indsatte en særligsårbar gruppe i fængslerne, især når detgælder stofmisbrug.
Young people are a particularly vulnerablegroup in prison generally, and specificallyin relation to drug use.
Mobning, trusler, seksueltmisbrug og påføring af skade på sig selv erforbundne problemstillinger, som komplicererarbejdet med denne gruppe, og som kanhave indflydelse på eller endda væreårsagen til, at en ung indsat påbegynderstofbrug eller intravenøst stofbrug.
Difficult issues suchas bullying, intimidation, sexual abuseand self-harm are all interrelated problemsthat complicate working with this groupand may interact with or even lead toinitiation of drug use or drug injecting.
Mental sundhed, narkotika og smitsommesygdomme er de tre største udfordringer forfængslerne i EU ud fra et sundhedsmæssigtperspektiv[6].
From a public-health point of view, thethree main challenges for EU prisons aremental health, drugs and communicablediseases[6].
I værste fald medvirker etfængselsophold til at forværre sådanneproblemer.
At worst, prison exacerbatesall these problems.
I bedste fald kan etfængselsophold være en eneståendemulighed for at få fat i de stofbrugere, somaldrig har været i kontakt med etbehandlingscenter[7], og tilskynde dem tilat komme deres narkotikaproblemer til livs.Det giver sig selv, at når det gælder dengruppe af indsatte, hvis fængselsdom er etdirekte resultat af deres stofmisbrug, er detvigtigt at gøre en indsats for at bryde denonde cirkel — både ud fra etsundhedsmæssigt og etkriminalitetsforebyggende perspektiv.
At best, prison may bea unique opportunity to reach drug userswho have never been in contact withspecialised services[7] — and encouragethem to address their drug problems. Forthose prisoners whose offending is directlylinked to their drug use, the importance ofintervening to break this connection is selfevident, from both a crime reduction anda health perspective.
Skønt antallet af indsatte kvinder er lavereend antallet af indsatte mænd i fængslerne,synes stofmisbrug at være mere udbredtblandt kvinderne.
Although fewer women are imprisonedthan men, they are more likely to report adrug problem.
Tilfælde af prostitution ogseksuelt misbrug er også almindelige og
Histories of prostitution andsexual abuse are also common and maybe linked to drug use.
Den politiske udfordring ligger i at sikre, atet fængselsophold ikke medvirker til at
As with servicesoutside prison, pregnancy and childcare
Nogle stofmisbrugere stopper ellerbegrænser deres stofmisbrug efter etfængselsophold, men fordi stofferne ertilgængelige i fængslerne, vil andrepåbegynde et misbrug.
Some drug users may stop or cut downtheir use of drugs after imprisonment, butthe availability of drugs in prisons meansthat others will initiate drug use; someprisoners may find that their habit escalatesand others may even move to moredamaging behaviours.
Nogle indsatte øgerderes misbrug, mens andre begiver sig ud iet endnu farligere misbrug.
Worryingly, studiesof drug users in prison suggest thatbetween 3 and 26% first used drugs whilethey were incarcerated and up to 21% ofinjectors initiated injecting whilst in prison.
Det eralarmerende, at undersøgelser afstofmisbrugere i fængslerne antyder, atmellem 3 og 26% tog stoffer for førstegang under et fængselsophold, og at op til
The challenge for policy is to ensure thatprison does not exacerbate drug problemsand that, where possible, it leads topositive gains for both the individual and
Indsatte, der har været isubstitutionsbehandling, finder ofte, at deikke har mulighed for at fortsættebehandlingen i fængslet, selv om det dogtyder på, at dette kan være ved at ændresig i nogle lande.
Prisoners who havebeen receiving drug substitution treatmentwill find that this is not continued in manyprisons, although this may be changing insome countries.
Selv om en rækkepraktiske og kontrolmæssige problemerkomplicerer substitutionsbehandling ifængslerne, bør denne behandlingsformtages op til yderligere overvejelse i lyset afde gode resultater, der er opnået hermedmod forskellige former for narkoproblemer.
Although practical andcontrol issues clearly complicate theprovision of substitution treatment withinprison, given the evidence of the value ofthese kinds of intervention for some typesof drug problem, this is an area thatclearly warrants further consideration.
Efterbehandling er vigtig
Aftercare is essential
Der er bred anerkendelse af, at de ansattei fængslerne har et svært job.
It is widely recognised that prison staffhave a tough job.
Dereshodning til stofmisbrugere og fængslernesalmindelige arbejdsprocedurer er ikke altidbefordrende for at gennemføre et vellykketbehandlingsforløb.
Their attitude towardsdrug users and the inherent workingpractices of prison systems are not alwaysconducive to successful drug treatment.
Det skulle derfor være etpolitisk mål at tilskynde de ansatte ifængslerne til at erkende, at de kan spilleen central rolle i bekæmpelsen afnarkotikaproblemerne.
A policy objective, therefore, should be toencourage prison staff to recognise theimportant role they can play in addressingdrug problems.
Fængslernessundhedspersonale spiller en særlig storrolle, når det gælder om at iværksættenarkotikabehandling.
The commitment of prisonhealthcare staff to the delivery of drugtreatment in prisons is especiallyimportant.
Et centralt element iethvert vellykket behandlingsinitiativ kunnemeget vel være, at der skabes en stærk ogprofessionelt uafhængig sundhedstjeneste ifængslerne, som accepterer at udfylde enbred funktion, når det gælder om atopfylde de indsattes sundhedsbehov.
A strong and professionallyindependent prison medical service,which accepts a broad role in meetingthe healthcare needs of their charges, islikely to be a key element in anysuccessful drug treatment initiative.
Effektiv efterbehandling er særdeles vigtig,hvis behandlingen under et fængselsopholdskal have langsigtet virkning.
Effective aftercare is essential if theinvestment made in prison-based treatmentis to pay long-term dividends.
Tilbagefald tilstofmisbrug og kriminalitet samt risikoen foroverdosis er særlig høj i de første uger efterløsladelse fra et fængsel[11].Det er derforaf altafgørende betydning, at der findesbehandlingsmuligheder og socialestøtteordninger for indsatte efter afsoningenaf deres fængselsdom.
Relapse intodrug use and offending and the danger ofdrug overdose are especially high in theearly weeks following release fromprison[11]. The availability of treatmentand social support services for prisonerson their release is therefore of criticalimportance.
Fængslet: risikoen for hastigudbredelse af smitsommesygdomme
Prison: the potential for a rapid spread of infectious diseases and hepatitis B vaccination.
For det første kan den nationalepolitik eller den interne politik i fængslet afsikkerhedsmæssige hensyn indeholde forbudmod sprøjtebytteordninger.
There is alsoconsiderable opposition among prisonauthorities to syringe exchangeprogrammes.
Der er et klart behov foryderligere undersøgelser, men der foreliggerdog beviser, som antyder, atsprøjtebytteordninger ikke nødvendigvistilskynder til stofbrug eller udgør en fare forde ansattes og medindsattes sikkerhed, ogde kan medvirke til at begrænse deling afsprøjter[9]. På nuværende tidspunkt ersprøjtebytteordninger sjældne, men defindes i Spanien og i nogle fængsler i Tyskland.
Whilst there is a need for furtherstudies, some evidence exists to suggestthat syringe exchange need not threatenthe security of staff, endanger fellowprisoners or encourage drug consumption— and it may reduce syringe sharing[9].Syringe exchange programmes arecurrently rare but do exist in Spain and insome prisons in Germany.
Imidlertid er det blevet merealmindeligt at stille rengøringsmateriale tilrådighed i EU’s fængsler.
Morecommonly, cleaning material is now madeavailable in prisons in the EU.
For at udføre dette i praksis er detnødvendigt, at der skabes et effektivt ogbetimeligt samarbejde mellem fængsler ogefterbehandlingscentre. Nogle fængslerstiller krav om, at prøveløsladte deltager ibehandling.
Given theimportance of reducing the risk of HIVand other infections amongst the prisonpopulation, there is an urgent need toevaluate the costs and benefits of differentapproaches in this area to ensure thateffective interventions are available to allprisoners.
Ressourcer til at sikreindsatte stofmisbrugere sammebehandlingsmuligheder somuden for fængslerne[10]
Resources needed to give prison drug users equivalenceof care [10]
Kvaliteten af den pleje, der tilbydeslovovertrædere, lige fra de modtages ifængslet til deres løsladelse, kan være enmeget vigtig faktor i bestræbelserne på attackle stofmisbrug i fængslet.
Coordination withprimary-care providers and supportservices is vital for the clinical casemanagement of those prisoners with HIV,hepatitis or tuberculosis infection in orderto ensure that referral results in a seamlesscontinuation of care and that medicationis not disrupted.
Som det er tilfældet i samfundet somhelhed, er prævalensen af hiv- og hepatitis C-infektioner i fængslerne højere blandtintravenøse stofbrugere end blandt andrestofbrugere, og de relateredesundhedsproblemer er alvorligere.
Despite the political mandate to treatproblem drug users, few prisons havesufficient resources to provide adequatetreatment programmes and services arenot provided at all in many prisons.
Blandt deintravenøse stofbrugere i fængslerne erforekomsten af hiv-infektioner mellem 30 og44% i Det Forenede Kongerige og over80% i Tyskland (Berlin) og Irland.Forekomsten af hiv skønnes at ligge på 0-2% i Det Forenede Kongerige, Danmarkog Belgien, på 23% i Spanien og 28% i Portugal.
As in the community at large, theprevalence of HIV and hepatitis Cinfection in prison is higher amongintravenous drug users (IDUs) than nonIDUs and the associated health problemsare more acute.
Eftersom injektionsudstyr er enmangelvare i fængslerne, kan de indsatteofte være nødsaget til at dele sprøjter.
Amongst IDUs in prisons,levels of HCV infection range frombetween 30 and 44% in the UK to over80% in Germany (Berlin) and in Ireland.Estimates of HIV prevalence varies from0–2% in the UK, Denmark and Belgiumto 23% in Spain and 28% in Portugal.The scarcity of injecting equipment withinprisons may encourage an increase insharing of equipment.
Det betyder, at intravenøse stofbrugere, som fortsætter deres misbrug under etfængselsophold, kan være særligt udsattefor at pådrage sig infektioner.Undersøgelser har således påvist en direktesammenhæng mellem tilfælde af pludseligeudbrud af hiv og hepatitis i fængsler ogintravenøst stofbrug[8].
This means thatinjectors who continue to use drugs inprison may be particularly vulnerable toinfection, and studies have documentedsudden outbreaks of HIV and hepatitis inprisons that are directly linked tointravenous drug use[8].
Det er nødvendigt, at der indføres en rækkekoordinerede foranstaltninger, idet dette vilvære til gavn for såvel den enkelte indsattesom for samfundet som helhed.
A range of well-coordinated responses iscalled for, the benefits of which willaccrue not only to the individual prisonersbut also to society as a whole.
På trods af det politiske mandat til atbehandle problematiske stofmisbrugere har få fængsler tilstrækkelige ressourcer til at indføre tilfredsstillendebehandlingsprogrammer, og i mangefængsler findes sådanne tilbud slet ikke.
When the prisoner is released and returnsto his or her community, the infection mayspread, highlighting the wider publichealth implications and the importance ofinterventions in this area.
Når en indsat løslades fra fængslet ogvender tilbage til sit vante miljø, kaninfektionen spredes, hvilket understregerkonsekvenserne for den brede folkesundhedog vigtigheden af, at der iværksættesforanstaltninger på dette område.
Few prisons in the EU operate similarmeasures for preventing infectiousdiseases to those available outside, suchas confidential HIV and hepatitis testing
Den sørgelige kendsgerning på nuværendetidspunkt er, at det er undtagelsen snarereend reglen, at indsatte stofmisbrugere vedbegyndelsen af deres afsoning får tilbudom at deltage i veludviklede ogvelkoordinerede behandlingsforløb.
Drug-free treatment approaches havedominated interventions in EU prisons.Methadone treatment remains controversialin many prisons despite being widelyaccepted as an effective intervention foropioid dependence elsewhere.
Det mest udbredte tiltag i EU’s fængsler harværet stoffri behandling.Metadonbehandling er stadigvækkontroversiel i mange fængsler, skønt denne
At present, the sad fact is that, for most of those entering prison with a drug problem, the opportunity to benefitfrom well-developed and coordinateddrug services is the exception rather thanthe rule.
Fokus på narkotikser en række strategidokumenter, som udgives af Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN), Lissabon.
Drugs in focusis a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction(EMCDDA), Lisbon.
Strategidokumenterne udgives seks gange om året på Den Europæiske Unions 11 officiellesprog plus norsk. Originalsprog: engelsk.
The briefings are published six times a year in the 11 official languages of the European Union plus Norwegian.Original language: English.
Ønsker De et gratis abonnement,kan vi kontaktes via e-post (info@emcdda.eu.int).
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail info@emcdda.eu.int
Konklusioner Narkotikabehandling i fængslerne — Politiske overvejelser
Conclusions Drug treatment in prisons — policy considerations
Det er nødvendigt attræffe effektive foranstaltninger for at beskyttesundhedstilstanden for både indsatte og personale ifængslerne og for befolkningen som helhed. Politikken pådette område skal indbefatte behandling af indsatte medhiv og andre narkotikarelaterede infektioner.
1.In order to understand the scale and nature of drug usewithin prisons, a clear need exists, across the EU, toinvest in the research and monitoring necessary forinformed policy formation and to facilitate thedevelopment, targeting and evaluation of interventions.
5.Politiske tiltag til at stille de samme tilbud omsundhedspleje og social støtte til rådighed forstofmisbrugere i fængslerne, som der findes uden forfængslerne, vil kun have gennemslagskraft, hvis deledsages af de nødvendige ressourcemæssige investeringer.
5.A policy commitment to providing equivalence of care inprison to the health and social support available to thosewith drug problems outside is only meaningful if it isaccompanied by the necessary investment in resources.
2.På grund af stof- og kriminalitetsproblemernes kompleksebeskaffenhed er der et behov for komplekse politisketiltag.
2.The complex nature of drugs and crime problemsrequires complex policy responses.
Der er derfor et presserende behov for at skabestørre opmærksomhed om »god praksis« på dette områdeog at udvikle og evaluere modelprogrammer.
There is therefore anurgent need for a better awareness of what constitutesgood practice in this area and to develop and evaluatemodel programmes.
3.For at komme narkotikaproblemerne i fængslerne til livs erdet nødvendigt at involvere de ansatte i fængslerne, atafbalancere målene for kontrol og behandling samt atskabe et tæt samarbejde med sundhedssystemet og socialestøttecentre.
3.Successfully addressing drug problems in prisonsrequires the involvement of prison staff, a balancing ofcontrol and therapeutic goals and close coordinationwith health and social support agencies.
4.En begrænsning af risikoen for hiv og andreinjektionsrelaterede smitsomme sygdomme i fængslerne
4.Reducing the risk of HIV and other injection-relatedinfectious diseases within prisons should be an explicit
6.En god målestok for effektiviteten af fængslernesbehandlingssystemer er, i hvilken udstrækning de er istand til at sikre fortsat behandling for de indsatte efterløsladelse.
6.A key test for drug services for prisoners is the ability tooffer continuation of care for prisoners on release.