natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En sammenfattende rapport udfærdiget på baggrund af disse ni undersøgelser, Det europæiske Institut 1980.
Consolidated Report made on the basis of these nine surveys by the European Foundation, 1980.
Skifteholdsarbejde inden for servicefagene - Belgien L. Caymax. HIVA, Leuven 1979.
Shiftwork in the Services Sector - Belgium L. Caymax. HIVA, Leuven 1979.
Skifteholdsarbejde inden for servicefagene - Danmark H. Mørkeberg. Socialforskningsinstituttet 1978.
Shiftwork in the Services Sector - Denmark H. M^rkeberg.
Skifteholdsarbejde inden for servicefagene - Frankrig F. Piotet og A. Foulhouze. ANACT, Paris 1978.
Shiftwork in the Services Sector - France F. Piotet and A. Foulhouze.
M* Skü ft«h©Idsa rbej de inden for servicefagene - Vesttyskland E* Bôttner (©§ konsulent R. Jansen). FÄS* È® rt »wind* Vesttyskland* 1978.
Shiftwork in the Services Sector - Germany E. Böttner (and project supervisor R. Jansen). FAG, Dortmund, Germany, 1978.
HS* Skifteholdsarbejde inden for servicefagene - Irland E*W* Henry ©9 C. MeHale. ESRI* Dublin 1979.
Shiftwork in the Services Sector - Ireland E.W. Henry and C. McHale. ESRI, Dublin 1979.
HO* Skifteholdsarbejde inden for servicefagene - Italien ni* R. Bosco 09 P. Schiavello. ISRIL, Rom, Italien 1978.
Shiftwork in the Services Sector - Italy G. Bianchi, R. Bosco and P. Schiavello. ISRIL, Rome, Italy 1978.
Skifteholdsarbejde inden for servicefagene - Luxembourg L* Cayimax. HIVA* Leuven* Belgien 1978.
Shiftwork in the Services Sector -Luxembourg L. Caymax. HIVA, Leuven, Belgium 1978.
fteholdsarbejde inden for servicefagene - Nederlandene C. Hoek* J.R. de Jong. Berenschot, Utrecht, Nederlandene 1979.
Shiftwork in the Services Sector - Netherlands C. Hoek, J.R. de Jong.Berenschot, Utrecht, Netherlands 1979.
Skifteholdsarbejde inden for servicefagene - Det forenede Kongerige S. Gardiner 09 N. Rigg. IFF Research Ltd., London, U.K. 1978.
Shiftwork in the Services Sector - United Kingdom S. Gardiner and M. Rigg.
Emi sammenfattende rapport udfærdiget på baggrund af disse ni (undersøgelser* Det europæiske Institut, 1980.
Consolidated Report made on the basis of these nine surveys made by the European Foundation, 1980.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri - Belgien R. Gobert* IACT* Bruxelles, Belgien 1980.
Shiftwork in the Chemical Industry - Belgium R. Gobert, IACT, Bruxelles, Belgium 1980.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri - Danmark H.C. Jørgensen.
Shiftwork in the Chemical Industry - Denmark H.C. Jørgensen. DIOS, Copenhagen, Denmark 1980.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri - Frankrig C. Prestai. ANACT* Paris, Frankrig 1979.
Shiftwork in the Chemical Industry - France C. Prestat. ANACT, Paris, France, 1979.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri - Vesttyskland W. Streich (konsulent Volker Volkholz). GAH, Dortmund 1980.
Shiftwork in the Chemical Industry - Germany W. Streich (supervised by Volker Volkholz). GAH, Dortmund, 1980.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri - Irland E.y. Henry* P. McNutt. ESRI* Dublin, Irland 1980.
Shiftwork in the Chemical Industry - Ireland E.W. Henry, P. McNutt. ESRI, Dublin, Ireland, 1980.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri - Nederlandene J.R. de Jong - Berenschot og J.H. Huygen - Rotterdam 1980.
Shiftwork in the Chemical Industry - Netherlands J.R. de Jong - Berenschot and J.H. Huygen - Rotterdam, 1980.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri - Det forenede Kongerige M. Rigg. IFF Research, London 1980.
Shiftwork in the Chemical Industry - United Kingdom M. Rigg.
En sammenfattende rapport - Skifteholdsarbejde i den kemiske industri Yves Dricot for instituttet 1981.
Consolidated Report - Shiftwork in the Chemical Industry Yves Dricot for the Foundation, 1981.
Følgerne af skifteholdsarbejde på sundhed, social- og familielivet
The Effects of Shiftwork on Health, Social and Family Life
Sammenligning mellem præstationen på arbejdspladsen og søvnens kvalitet i hjemmet. A.J. Tilley, R.T. Wilkinson og M. Drud. MRC Applied Psychology Unit, Cambridge. EF/SC/78/23/SW.
- Pilot Project on Night and Day Shifts Compared in Terms of Efficiency at Work and Quality of Sleep at Home.
Endelig rapport. A.J. Tilley, R.T. Wilkinson, P.S.G. Warren, B. Watson, M. Drud. MRC, Psychophysiology Section Sussex. EF/SC/79/38/SW.
Final Report.
38. - Skifteholdsarbejderes holdninger til skifteholdsarbejde i industrien i Shannon-området - Irland (hovedrapport). E. McCarthy, Organisational Psychology Research Unit, University College, Dublin. EF/SC/78/38/SW.
- Attitudes Towards Shiftwork of Industrial Shiftworkers in Shannon, Ireland (main report).
Økonomiske aspekter ved skifteholdsarbejde
Economic Aspects of Shiftwork
Forandringer af skifteholdsarbejde
Innovations in Shiftwork
Nye måder til planlægningen af skifteholdsarbejderes arbejdskarriere.
- Shiftwork in the Occupational Career : New Directions in Planning the Occupational Careers of Shiftworkers. W. Streich. FAG, Germany EF/SC/78/27/SW.
Skifteholdsarbejde i den kemiske industri ­ Case­undersøgelser af fornyelser
Shiftwork in the Chemical Industry - Case Studies of Innovations
Fase I og II. Belgien. M. Aerts. Katholieke Univ., Leuven. EF/SC/79/7/SW og EF/SC/79/35/SW.
Phase I and Phase II. Belgium. M. Aerts. Katholieke Univ., Leuven. EF/SC/79/7/SW and EF/SC/79/35/SW.
Undersøgelse af to kemiske fabrikker. ISVET, Rom. EF/SC/79/15/SW.
Study on Two Chemical Establishments. ISVET, Rome. EF/SC/79/15/SW.
Fornyelser inden for sundhedsvæsenet
Innovations in the Health Service
F.C. Hein og J.R. de Jong. Berenschot, Utrecht. 80­3030­24­SW­MK.
F.C. Hein and J.R. de Jong. Berenschot, Utrecht. 80-3030-24-SW-MK.
Fornyelser inden for tekstilindustrien
Innovations in the Textile Industry
To case-undersøgelser af et 4-holdssystem i Belgien. H. Cossey, L. Caymax, G. Hedebouw. Hoger Instituut voor de Arbeid, Leuven. April 1981.
2 Case Studies of a 4-shift system in Belgium. H. Cossey, L. Caymax, G. Hedebouw. Hoger Inst, voor de Arbeid, Leuven.
Officielle statistikker vedrørende arbejdstid: Metodologiske problemer og afgrænsning af sammenlignelighed
Official Statistics on Working Time : Methodological Problems and Delimitations of Comparability.
R. Jansen, H. Kielmann (FAG) i samarbejde med ARPES og IFF Research Ltd.
R. Jansen, H. Kielmann (FAG) in collaboration with ARPES, and IFF Research Ltd.
H. Kielmann og R. Jansen, FAG, Vesttyskland.
H. Kielmann and R. Jansen. FAG, Germany.
UDVIKLINGSTENDENSER I SKIFTEHOLDSARBEJDE INDENFOR EF *
TRENDS IN SHIFTWORKING IN THE EEC *
Termerne "primære", sekundære" og "tertiære" i de nationale rapporter fra de ni EF-lande refererer til inddeling efter økonomisk aktivitet.
"primary", "secondary" and "tertiary" refer to the division of the field of economic activity.
Med den primære sektor refereres til fremstilling af råvarer, d.v.s.
The Primary sector refers to the production of raw materials, i.e.
hovedsagelig landbrug, fiskeri og udvindingsindustri (kulminedrift, boring efter olie o.s.v.).
mainly agriculture, fishing and extracting industry (coal mining, oil- drilling etc.).
Den sekundære sektor refererer til forarbejdning af råvarer til kapital goder, halvfabrikata og forbrugsgoder.
The Secondary sector refers to the transformation of raw materials into capital goods, intermediate goods and consumer goods.
Den tertiære sektor skulle rent logisk omfatte aktiviteter inden for handel, vedligeholdelse og reparation af produkter. I praksis anvendes termen til at dække alt, som ikke er omfattet af den primære eller den sekundære sektor.
The Tertiary sector should logically relate to activities covering the distribution, maintenance and repair of products.In practice it is used to cover everything not included in the primary or secondary sector.
Landbrug-industri-servicefag er en anden måde at opdele aktiviteter på.
Another way of categorising work activities is with th- series agricuiture-industry-services where the middle term covers more than the term "industrial sector".
Her dækker den midterste term mere end udtrykket "industrisektoren", idet den har tendens til at dække alt, som hverken henhører under landbrug eller tjenesteydelser.
It tends to comprise everything which is neither agriculture nor services.
De ni EF-landes arbejdsstyrke er fordelt på tre sektorer, landbrug, industri og servicefag som vist på Tabel 1.1.
The working populations of the nine EEC countries are distributed between the three sections agriculture, industry and services as shown in Table 1.1.
Den sekundære sektor er ikke længere den største arbejdsgiver indenfor EF, eftersom servicesektorerne nu beskæf tiger 51,8% af den erhvervsaktive befolkning: 51 millioner mennesker.
The secondary sector is no longer the biggest employer within the EEC as the service industries now employ 51.8% of the working population: 51 million people.
Industrien beskæftiger dog stadig 40,3% af EF's erhvervsaktive befolkning: mere end 40 millioner mennesker.
However, the industrial sector still pro vides jobs for 40.3% of the EEC's working population: more than 40 million people.
Den forskning, der her gennemgås, dækker perioden 1977-80; den 1. januar 1981 blev Grækenland det tiende medlemsland af Det europæiske Fællesskab.
** The research here reviewed covers the period 1977-80; Greece became the tenth member state of the European Community on 1 January 1981.
(32,3%) som servicefagene (45,7%) og den største andel arbejdstagere indenfor EF beskæftiget ved landbruget (21,6%).
EEC employees in the agricultural sector (21.6%).
Danmark er det land, der udviser den største forskel mellem andelen beskæftiget i service fagene (58,5%),og de, der er beskæftiget inden for industrien (32,3%).
Denmark is the country which shows the biggest difference between the proportions employed in services (58.5%) and those employed in industry (32.3%).
I EF er der ca. 15 millioner mennesker, der regelmæssigt arbejder udenfor normal arbejdstid.
In the EEC there are approximately 15 million people who are employed regularly on unusual hours of work.
Hvis de personer, som lejlighedsvis arbejder udenfor normal arbejdstid,blev medtaget, ville antallet være væsentligt højere.
If those people who work unusual hours on an occasional basis were included the number would be appreciably higher.
Dette antal omfatter ca. 20% af det samlede antal lønmodtagere i den sekundære sektor, som er beskæftiget med skifteholdsarbejde (ca. 7.466.000 personer) og ca. 17,8% af det samlede antal lønmodtagere i den tertiære sektor, som arbejder i holddrift (ca. 7.871.000) (jfr. Tabel 1.2).
This total comprises about 20% of the total number of wage earners in the secondary sector who do shiftwork (about 7,466,000 people) and about 17.8% of the total number of wage earners in the tertiary sector who do shift work (about 7,871,000) (see Table 1.2).
Der er et vist antal personer, der arbejder udenfor normal arbejdstid inden for landbruget, men det er vanskeligt at indhente data herom, og disse data er vanskelige at kvantificere, da der er tendens til, at de er sæsonbetonede.
There is a certain number of people who work unusual hours in the agricultural sector but data are difficult to obtain and are more difficult to quantify in that they tend to be seasonal.
Det største antal personer, der arbejder på sådanne forskudte tidspunkter, forekommer i Tyskland (som også har den største befolkning).
Germany (which also has the highest population).
Godt 2 millioner mennesker, der arbejder på forskudte tidspunkter, er beskæftiget i den sekun dære sektor i Tyskland og ca. 1,7 millioner i den tertiære sektor.
About 2 million people on unsocial hours are employed in the secondary sector in Germany and about 1.7 million in the tertiary sector.
Frankrig (1,5 millioner) og Italien (1,2 millioner).
In the secondary sector there follows in descending order the United Kingdom (1.8 million), France (1.5 million) and Italy (1.2 million).
I alle disse lande er andelen af lønmodtagere, der arbejder udenfor normal arbejdstid inden for industrien ca. den samme og svarer til gennemsnittet for Fællesskabet (20%).
In all these countries the proportion of employees working unusual hours in the industrial sector is about the same and equal to the community average (20%).
I de øvrige medlemsstater er der i alt 900.000 mennesker,der arbejder i holddrift inden for den sekun dære sektor, skønt der her er markante forskelle i de relative procenttal for dem, der arbejder på usædvanlige tidspunkter. I denne henseende ligger
In the remaining member states a total of 900,000 people do shiftwork in the secondary sector although there are marked disparities in the relative percentages of those working unusual hours.
Luxembourg langt over de øvrige med 40% af alle lønmodtagere beskæftiget med skifteholdsarbejde, mens Irland og Danmark med henholdsvis 13,7% og
Luxembourg, in this respect, is far ahead of the rest with 40% of all employees on shiftwork while Ireland and Denmark with 13,7% and 11.1% are well below the community average.
Sammen lignet hermed ligger procenttallet for lønmodtagere, der er beskæftiget i holddrift i den tertiære sektor, højt for Irland (22,3%) og Danmark (22,9%).
In comparison the percentage of employees doing shift work in the tertiary sector is high for Ireland (22.3%) and Denmark (22.9%).
Luxembourg har den næstlaveste andel af skifteholdsarbejdere inden for servicefagene (13,7%), mens Italien har den laveste andel med 9,6%.
Luxembourg shows the second to lowest proportion of shiftworkers in services (13.7%) whilst Italy has the lowest proportion with 9.6%.
Tyskland har det fjerdehøjeste procenttal skifteholdsarbejdere i den sekundære sektor og alligevel det sjettehøjeste procenttal i den tertiære sektor (16,1%).
Germany has the fourth highest percentage of shiftworkers in the second­ ary sector yet the sixth highest in the tertiary sector (with 16.1%);
Procenttallet for skifteholdsarbejdere ligger for Frankrigs og Det forenede Kongeriges vedkommende højt i begge sektorer.
France and the U.K. have a high percentage of shiftworkers in both sect­ ions.
Der synes ikke at være nogen direkte forbindelse mellem procenttallene for folk beskæftiget med skifteholdsarbejde i den tertiære og den sekundære sektor i de enkelte lande.
There seems to be no direct relationship in each country between the percentage of people employed on shiftwork in the tertiary and secondary sectors.
Lønmodtagere
Country
Lønmodtagere
% Employees on Shiftwork
Antallet af lønmodtagere i den sekundære og tertiære sektor samt procenttallet for skifteholdsarbejdere heraf.
The Number of Wage Earners in the Secondary and Tertiary Sectors and the Percentage of Shiftworkers Among them.
(Kilder:
(Sources: .
De kan derfor kun afspejle en størrelsesorden.
They can, therefore, only reflect an order of size.
Dertil kommer problemet omkring de forskellige definitioner af skifteholdsarbejde, specielt i forbindelse med den tertiære sektor.
There is also the problem of the different definitions of shiftwork, particularly with regard to the tertiary sector.
Dette skyldes dels, at rotationsordninger af praktiske og tekniske grunde ikke nødvendigvis er udarbejdet med en uge som den grundlæggende tidsenhed. Dette gælder f.eks.
This is partly because, for practical and technical reasons, shiftwork rotation patterns do not necessarily take a week as their basic time unit.
specielt i transporterhverv, somf.eks. luftfartsselskaber og jernbaner, hvor arbejdet måske udføres uden for den normale arbejdstid, men kun lejlig hedsvis,f .eks. en eller to afteners overarbejde hver uge.
For example, this applies particularly to transport systems such as airlines and railways where work may be performed outside regular hours but may be on an occasional basis, for example, one or two evenings overtime each week.
Et af de væsent ligste aspekter af skifteholdsarbejde inden for servicefagene, som adskiller det fra skifteholdsarbejde inden for industrien, er den manglende ensartethed og uregelmæssighed.
One of the main facets of shiftwork in the services sector which distinguishes it from industrial shiftwork is its lack of homogeneity and its irregularity.
Skifteholdsarbejdere: køn
1.2.1 The Sex of Shiftworkers
De fleste af skifteholdsarbejderne i Fællesskabet er mænd.
Most of the shiftworkers in the EEC are male.
Inden for indu strien er der ca. 1.150.000 kvinder, der arbejder i holddrift, sammenholdt med 6.300.000 mandlige skifteholdsarbejdere.
In industry there are about 1,150,000 women working shifts as compared with 6,300,000 male shift- workers.
Man ved, at andelen af kvinder i forhold til mænd er større i servicefagene end i industrien, men det nøjagtige tal kendes ikke for alle landenes vedkommende.
There are known to be a higher proportion of women to men in the services than industrial sector but precise numbers are not known for all countries.
Eftersom største parten af skifteholdsarbejderne i Fællesskabet er mænd, refererer de f leste af instituttets rapporter ikke til kvinder, bortset fra i forbindelse med skifteholdsarbejderes hustruer.
Because the majority of the shiftworkers in the EEC are men most of the Foundatioi i 's reports do not refer to women except in the context of wives of shiftworkers. There is one exception to this (Rept.
Her er der en undtagelse (Rapport nr. 40), som behandler skifteholdsarbejdes indvirkning på kvinder.
No. 40) which considers the effect of shiftwork on women.
Der er generelt flere kvinder, der er beskæftiget med skifteholdsarbejde i den tertiære sektor end i den sekundære sektor.
In general there are more women who are involved in shiftwork in the tertiary than in the secondary sector.
Dette er sket af følgende grunde: for det første er der flere kvindelige ansatte inden for servicefagene end i industrien. For det andet har man i de fleste EF-lande gennem lovgivningen begrænset at kvinder ansættes i industrien til natarbejde samtidig med at sådanne begrænsninger enten ikke fandtes i forbindelse med kvinder inden for servicefågene,eller at det var nemmere at få dispen sation.
This has occurred for various reasons: firstly, there are more women employees in the area of services than in industry and secondly, the legislation in most EEC countries has restricted the employment of women at night in industry while either such restrictions did not exist for women in the service sector or it was easier to obtain exemptions.
Andel skifteholdsarbejdere i den sekundære og tertiære sektor fordelt på mænd og kvinder efter land (%).
Proportion of Shiftworkers in the Secondary and Tertiary Sectors Among Men and Women by Country (%) .
Tabel 1.5 Lønmodtagere i den sekundære sektor inddelt efter køn.
Table 1.5. Wage Earners in the Secondary Sector Breakdown by Sex.
Lønmodtagere i den sekundære sektor (1977)
Wage Earners in the Secondary Sector (1977)
(Oplysninger fra Rapport nr. 10)
(Data from Report No. 10)
Andelen af kvinder i den sekundære sektor ligger mellem 9,3% i Luxembourg og 25,0% i Det forenede Kongerige (Tabel 1.5).
Luxembourg to 25.0% in the United Kingdom (Table 1.5).
Der er meget få af disse kvinder, der regelmæssigt arbejder i holddrift (gennemsnittet er 13%), men det er helt nede på 2% for Nederlandenes vedkommende (jfr. Tabel 1.4).
Very few of these women work shifts regularly (on average the figure is 13% but as low as 2% in the Netherlands (see Table 1.4).
Kvinder synes at være koncentreret i nogle få industrisektorer, specielt nærings- og nydelsesmiddelindustrien og tekstilindustrien.
Women seem to be concentrated in a few sectors in industry, particularly in food, drink, tobacco and textiles.
Det ser lige ledes ud som om, at der er mange kvinder, der arbejder faste skift for at kunne få arbejdet til at passe sammen med familielivet og husarbejde, f.eks. eftermiddagsskiftet eller det korte aftenskift. Dette diskuteres på et senere tidspunkt (2.5).
There also seem to be many women who work on fixed shifts in order to fit in with their family and domestic work, for example the twilight or short evening shift.
I Det forenede Kongerige tegner disse skift sig for 80.000 arbejdstagere, og praktisk talt alle dem, der arbejder på sådanne skift, er kvinder.
In the U.K. this accounts for 80,000 workers amd virtually all people working on such shifts are women.
Inden for servicefagene er mønstret anderledes, idet det her er mere sand synligt, at kvinder arbejder på skift.
There is a different pattern in the services sector, where women are more likely to work shifts.
For hver 100 mandlige ansatte i servicesektoren er der mellem 17 og 26 (afhængig af det pågældende land), som arbejder i holddrift eller på forskudt tid.
Out of every 100 male employees in the services sector, there are from 17 to 26 (depending on the country concerned) who work shifts or irregular hours.
Andelen af kvinder, der arbejder på usædvanlige tidspunkter inden for denne sektor, ligger mellem
The proportion of women working unusual hours in this sector ranges from 13.1% (Germany) to 20.5% (Ireland). In
Tabel 5) er der 35% gifte kvinder, der arbejder på særlige tidspunkter inden for servicefagene.
14, Table 5) 35% married women work special hours in the services sector.
Søndagsarbejde, diskontinuerligt skifteholdsarbejde og aftenskift er arbejdstidsordninger, der er typiske i forbindelse med kvinder: i disse grupper ligger andelen over 50% (jfr. Tabel 1 i Bilagene).
Sunday work, noncontinuous shift and Evening shift work are working hours arrangements typical of women: the proportion in these groups is over 50% (see Table 1. in Appendix).
Inden for servicefagene er kvinder normalt koncentreret på områder, der ifølge den traditionelle opfattelse passer til kvindelige egenskaber som f.eks. omsorg og sociale interesser, og det er inden for disse aktivitets områder (f.eks. sundhedssektoren, restauranter o.s.v.), at arbejdet fort sætter om aftenen/natten og i weekender.
In the services sector women tend to be concentrated in fields which, according to traditional belief, harmonize with female characteristics such as care and social interests, and it is in these areas of activity (e.g. health care, restaurants, etc.) that services are maintained in the evenings/nights and at weekends.
I Tyskland er der forholdsvis mange kvinder (21.000) beskæftiget med kontinuerligt natarbejde, som omfatter 38,5% af de arbejdere, der har særlig arbejdstid.
In Germany there is a relatively high number of women (21,000) employed on continuous night work which makes up 38.5% of the workers with special hours.
I Tyskland er natarbejde for kvindelige lønmodtagere koncentreret inden for "andre tjenesteydelser", transport, kommunikation, handel og restaurationsvirksomhed.
The night work of female employees in Germany is concentrated in the areas of "other services", transportation, communication, commerce and restaurants.
Der er langt flere kvinder end mænd, der er beskæftiget på deltid inden for servicefagene (Tabel 1.6).
Many more women than men are involved in part time work in the service sector (Table 1.6).
Deltidsarbejde spiller kun en ubetydelig rolle i forbindelse med særlig arbejdstid.
Part time work plays only a minor role in connection with special working hours.
Kun 9% af alle kvinder beskæftiget med deltidsarbejde inden for servicesektoren arbejder på forskudt tid.
Only 9% of all women employed part time in the service sector work special hours.
Andel mænd og kvinder,der arbejder på deltid inden for servicefa ge ne
Proportion of Men and Women Performing Part Time Work in the Services Sector
Kilde: EUROSTAT Stikprøveundersøgelse af arbejdsstyrken 1975 (Rapport nr. 14, Tabel 20, side 50).
(Rept. No. 14, Table 20, p. 50).
Aldersfordelingen for skifteholdsarbejdere
1.2.2 The Age Distribution of Shiftworkers
Der er tendens til, at der inden for EF er flere unge end ældre, der arbejder uden for normal dagarbejdstid.
In the EEC there tend to be more younger than older people employed on unusual working hours.
I industrien arbejder 23,48% af alle ansatte i den "unge" aldersgruppe (35-44) uden for normal arbejdstid.
In industry 23.48% of all employees in the younger (35-44) age group work unusual hours.
Den tilsvarende andel for den ældre gruppe (55-64) er 19,9%. Selvomden samme tendens kan ses i serviceerhvervene, tyder de foreliggende data på, at denne forskel er mindre markant: 20,7% i aldersgruppen 35-44, 21% i aldersgruppen 45-54, 19,1% i aldersgruppen 55-64 og 17,2% for ansatte over
The corresponding proportion in the older group (55-64) is 19.9%.