natgillin/translations-raw huggingface dataset:
U t denn formelle baggrund fo o rr m melle bbaag a g gru un ndd understreger han, at REX-sektionen vil fokusere på at un de d r s rstreggerr hh han an, n, att at a REX-s
Hamr ro off- D Dr ro otz notes, noottes, in i in n in the th thereferendums refer end d u m m umsin in those those countries.’ c c o u ontrires.’ It was
Meens udvalgets udv dval vagets andre andrersektioner s sektioner k i i ihøj h høj øj jgrad gg gra r ad ad anven- a n a v e ven en - udarbejde udtalelser på områder, ud u ar bejd j de e ud udtalelser på områd d derr, som s s o om o
EU institution in n ss tit t u u t tion element elemennt t t in developing opinion inn ddev eeloping oppiiniionn in existing Member in exii existingg Mee
»for øjeblikket
States’ in favour of enlargement.
»forr øjjebbliikket der der deres deres sressourcer resssourcer på p på at at udarbejde udarbejdeudtalelser u udtalelserr rom om har stor politisk betydning, og hvor vi mener, at vi kan harr r st to r o ppoliti p isk be betyydning, og og h hv v o stor vi mest mner, at vvi v kkan
stage in the policymaking process,thereby increasing st t st t stag a a g a e e iin the t po l po i c c y m making gp pro c c e esss, thereby iincreeaassinngg
Komm m issionnenss forslag forsla l g g til ti t l l lovgivning l o lvgivning inden iinden for deres ffor deres de skabe en merværdi«.
But whatever w h h a at te ever the the formal formmal background, b back kg g r ro ound, he hhe
skabbe een n merrvæ v rdi«.
Where a he s s the the e Committee’s
område, er der på grund af karakteren af EU’s aktivi- om om r å m r råde d de, ,er der p d på grun un d nd afaff karak k ateren naf a EU’s aktivi- teter på området eksterne te teter på omr omådet eksternee forbindelser en forbi n dels l lser e e en tendens tendens til, til, at REX-sektionen att RR
Committee’ss other other rsections secttions devote devote underlines u unnddeerlines that t th h a h hatt the the e
E-sektionenikke i iikkee udarbejder ud udar da bejd j er edetaljerede detaljejrede lovgiv- lovgiv- ningsrelaterede udtalelser.
REEXX a a significant s i s s i sgnificant part ppartt of of o of ftheir t t th he hirresources r resoources to tto delivering de d live ring n
n i nngsreleaterede eudtalelserr.
Section will focus on opinions
I modds d æ t ætni n t ng til udvalgets til uudvalgets andre sektioner består REX-sektionens formelle output andre seektioner rbestår REX-ssektionens formelle outpu pt derfor hovedsageligt de e de e derfor o r stor hh h h h h h h h o v oedsaageligt af aaff initiativudtalelser i n nitiativudtalelser eller ellerr sonde- s o s ndde-
Seection wwiillfoccus on oop pini i o ons opinions on opinion n s n ns on the European Commission’s the European Commission
Med henblik på eventuelt EU-medlemskab »hjælper civilsamfundsorganisationerne borgerne til at forstå, hvordan EU er opbygget, og hvad det vil sige at være borger i EU. De kan være med til at udvikle den nødvendige ekspertise, så man kan forberede sig godt på alle samfundsniveauer« konkluderer Truszczynski. »Det ville være en stor hjælp, hvis EØSU brugte sine kontakter til at formidle oplysninger om projekter, der søsættes af Kommissionen.
C n’s legislative legislative in areas which are ‘politically in areas wwhich are ‘poliitic a c a allly proposals pro p po s o s o s al as sin in their field, t t the h heiri field, the REX Section the REX Sectition i tends not t tends nott important, i m port an nt, t urgent, urgenntt, and aandd in in to be involved in detailed legislative opinions,simply simply to o bb bbe einn in i v o v v o volv ol lved iin ndetaailed e legisslative opinionss, ssimply which w w h wich hwe w we consider connsider i that that we wee because be ec a cuse e e eof of of fthe t t the he nature nnature of of f EU
Rådet e .
Committtete’s other other
Siden udvalgets etablering for 50 år siden, har EØSU hovedsageligt udarbejdet formelle udtalelser som et svar på lovforslag fra Kommissionen, hvilket er i overensstemmelse med mandatet i de grundlæggende traktater.
Since its establishment 50 years ago, the Committee’s formal opinions have predominantly been delivered in response to legislative proposals from the European Commission, as mandated in the Treaties which set up the Union.
EU’s lovgivningsproces har imidlertid ændret sig, særligt med indførelsen af den fælles beslutningsproces mellem Rådet og Europa-Parlamentet i 1993, og det indebærer o e, at de to institutioner fører komplicerede forhandlinger om detaljerne i et lovforslag.
However, the EU’s legislative process has changed, in particular with the introduction of co-decision between the Council and Parliament in 1993, and it can oen involve complex bargaining between the two institutions on the details of proposals.
EØSU’s udtalelser har en større gennemslagskra, når de kommer på et tidligt tidspunkt i lovgivningsprocessen, og inden at Rådet og Europa-Parlamentet for alvor får sat tænderne i et forslag.
For the EESC, its opinions have a higher impact when they are delivered at an earlier stage in the process, before the Council and Parliament get their teeth into a proposal.
I erkendelse af at EØSU’s udtalelser har en større merværdi i ovennævnte tilfælde indgik Kommissionen og EØSU i september 2001 en a ale om en ny, tredje form for formel EØSU-udtalelse, der supplerer initiativudtalelser og lovgivningsrelaterede udtalelser. Den såkaldte sonderende udtalelse — der udarbejdes e er anmodning fra Kommissionen, Europa-Parlamentet eller Rådet — skulle give udvalget mulighed for at bidrage til den politiske debat på et tidspunkt, hvor de andre institutioner, i særdeleshed Kommissionen, stadig var i færd med at formulere deres idéer og dermed øge det organiserede civilsamfunds indflydelse på EU’s politiske beslutningsproces.
Recognising the increased value of EESC opinions under this approach, the Commission and Committee reached an agreement in September 2001 on a new, third type of formal opinion from the EESC, in addition to legislative and own-initiative opinions. e socalled exploratory opinion — delivered at the request of the Commission, Parliament or the Council — would be a new tool for the Committee to contribute to a policy debate while the other institutions, the Commission in particular, are still formulating their ideas,thus increasing the impact of the views of organised civil society in EU policymaking.
To nylige EØSU-udtalelser illustrerer bredden af de emner, som REX-sektionen behandler ved hjælp af sonderende udtalelser.
Two recent EESC opinions illustrate the breadth of subjects which the REX Section covers through exploratory opinions. null
Mall Hellam Naboskabspolitikkens handlingsplaner fastlægger målsætningerne for samarbejdet og danner basis for EU’s finansielle bistand til partnerlandene inden for udvalgte områder som f.eks. økonomisk udvikling, lovgivningsreformer, transport, energi og miljø.
ENP action plans define the objectives of cooperation and constitute the basis for the Union’s financial assistance to partner countries in selected areas, such as economic development, regulatory reforms, transport, energy and environment.
Bogen kan bestilles på www.piolalibri.be
‘e challenge is to find a Ukrainian counterpart to the EESC where all relevant groups of civil society are represented,’ says Mall Hellam,
Som den daværende indiske udenrigsminister Jaswant Singh understregede på det konstituerende møde »står det konferencen frit at fortælle os, når vi tænker for snævert eller når vi burde gå hurtigere frem«.
As India’s then Foreign Minister, Jaswant Singh, emphasised at the inaugural meeting, the round table is ‘free to tell us where we are limiting our thinking and where we ought to move forward much faster’.
»Jeg mindes, at begge parters medlemmer af rundbordkonferencen på de første møder hovedsageligt holdt sig til den »offi -cielle« linje i de emner, vi skulle diskutere«, fortæller N.N. Vohra, som var Indiens medordfører for rundbordskonferencen fra starten til sommeren 2008. »Dette ændrede sig dog hurtigt, og debatterne blev frie, åbne og målrettede«. At rundbordskonferencen har ydet et væsentligt bidrag til forbindelserne mellem EU og Indien kan udledes af det store antal anbefalinger fra konferencen, der er blevet medtaget i erklæringerne e er de årlige topmøder mellem EU og Indien.
‘I recall that, in our first few meetings, the members of the round table on both sides were largely mouthing the ‘official’ line on the issues which we had agreed to discuss,’ says NN Vohra, Indian co-chairman of the round table from its establishment until summer 2008. ‘is changed, soon enough, and the discussions became free, frank and purposeful. at the round table was able to make a significant contribution to In-dia–EU relations can be seen from the large number of its recommendations which were included in the declarations aer the annual India–EU summit meetings.’
Asien er verdens folkerigeste region og rummer verdens hurtigst voksende økonomier.
Asia is the world’s most populous region, and home to the world’s fastest strengthening economies.
Europas regeringer, virksomheder og borgere erkender mere end nogen sinde, at det er vigtigt med gode forbindelser med især Kina og Indien på alle felter.
European governments, enterprises and citizens are ever more aware of the importance of relationships in particular with China and India on all aspects of our lives.
Beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, ernelse af handelsbarrierer og støtte til fælles forsknings- og udviklingsbestræbelser er blot nogle af de erhvervsrelaterede emner i det nye samarbejde.
Business-related issues, such as protecting intellectual property rights, removing trade barriers and supporting joint research and development efforts, form just one aspect of the developing relationship.
Inden for mange forskellige områder som f.eks. bekæmpelse af terrorisme, miljøbeskyttelse, energisikkerhed, levnedsmiddelforsyning, migration og folkesundhed spiller samarbejdet en central rolle.
Cooperation is vital in a huge range of areas such as combating terrorism, environmental protection, energy security, food supplies, migration and human health.
»Mange af EU-medlemmerne af rundbordskonferencen havde aldrig været i Indien eller kun i New Delhi.
‘Many of the round table members on the EU side had never visited India, or had only seen New Delhi.
Ved at holde møder i Jaipur, Bangalore og Hyderabad kunne jeg vise dem nogle af vort lands mange facetter: byer og landsbyer, rige og fattige, højt uddannede og analfabeter osv.,« konstaterer han. »Rundbordskonferencens største succes er den dybe gensidige forståelse, der er opstået mellem forskellige vigtige dele af civilsamfundet, der repræsenteres af medlemmerne af rundbordskonferencen«.
By organising meetings at Jaipur, Bangalore, and Hyderabad, I was able to show them the many facets of our country: urban and rural, rich and poor, highly educated and illiterate and so on,’ he notes. ‘e most significant success of the round table relates to the close understanding which has, over the last eight years, been established between the various important segments of civil society on both sides, represented by the members of the round table.’ e Union has agreed to develop strategic partnerships with both China and India, as well as with Japan. ese strategic partnerships focus on areas of common interest, building on existing channels for dialogue at political and official level to deepen relationships and bring people and cultures closer together.
Lige fra begyndelsen omfattede Barcelonaprocessen det civile samfund, og EØSU påtog sig opgaven med at opbygge og koordinere et netværk af økonomiske og sociale råd (og lignende institutioner) på tværs af Euro-Mid-delhavs-partnerlandene.
Links between civil society in the Union and partner countries are integral to the development of strategic partnerships, and essential to the development of mutual understanding and cooperation between economic players including business and trade unions.
For nyligt oprettedes et internetforum for civilsamfundet for at fremme kontakterne mellem organisationer og privatpersoner i EU og Indien. »Hvis dette forum udvikles målrettet og inden for en given tidsramme, er jeg fast overbevist om, at et meget stort antal fremtrædende civilsamfundsorganisationer på begge sider vil få mulighed for frit at udveksle erfaringer, idéer og nye tilgange til vore mange fælles problemer«, bemærker Vohra til slut.
A civil society Internet forum has recently been set up to foster contact between organisations and individuals in the EU and India.‘I fervently believe that, if this is purposefully developed, within a given timeframe, a very large number of eminent civil society institutions on both sides will be able to freely exchange experiences, ideas and fresh approaches to the many common problems which we share,’ concludes Vohra.
Stem og bliv hørt!
Chinese relations
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg aoldt i 2001 den første rundbordkonference EU/Indien sammen med partnerorganisationer fra det indiske civilsamfund.
In 2001, the European Economic and Social Committee, together with counterparts from civil society organisations in India, held the first EU–India Civil Society Round Table.
Konferencen lanceredes med aktiv støtte fra Europa-Kommissionen og den indiske regering og yder i dag et vigtigt bidrag til at uddybe forbindelserne. Medlemmerne af rundbordskonferencen (15 fra EØSU og 15 fra Indien) kan frit fastlægge temaerne for deres debatter: De kan forfølge og kommentere spørgsmål, der diskuteres på politisk og officielt plan, men også tage
Launched with the active support of the European Commission and the Indian government, the round table has become an important contributor to strengthening relations. e members of the round table (15 from the EESC and 15 from India) are able to discuss any topic they wish,and as well as following, and commenting on, topics under discussion at political and official levels, the round table can also raise topics which it feels should be added to the agenda for
Erfaringerne fra samarbejdet med de indiske partnere var til hjælp, da EØSU i juni 2007 etablerede rundbordskonferencen EU-Kina.
Experience in working with their Indian partners has helped the EESC in setting up the EU–China Civil Society Round Table, which was launched in June 2007.
EØSU har i praksis udviklet sine forbindelser med det kinesiske økonomiske og sociale råd, siden dette blev oprettet i 2001, og med rundbordskonferencen skabes en mere formel ramme om partnerskabet.
In fact, the EESC has been developing its relationship with the Chinese Economic and Social Council since its creation in 2001, and the round table places the partnership on a more formal basis.
Aktion »Red den europæiske medborger«: Interview med Henri Malosse og Bruno Vever sine rådgivende organer optimalt. Hvad skyldes det?
Saving the European citizen: interview with Henri Malosse and Bruno Vever you might call a Plan C. e main thing is, how to put it into practice?
bemægtiger sig EU, men at EU bliver en sag for os alle sammen. Det kan man da godt kalde for en plan C, men det afgørende er, at den bliver gennemført.
ten do end up having an impact on Council and Parliament decisions, although it takes all too long for this to happen.
De skriver i Deres bog, at »hvad angår civilsamfundsorganisationernes deltagelse i EU’s beslutningsproces, bør man bevæge sig bort fra lobbyisme og i retning af mere deltagelsesdemokrati«.
In your book you write that ‘the involvement of civil society organisations in EU decision-making needs to progress from lobbying to a participatory Europe’.
Hvordan når vi derhen?
How do you see this happening?
Hvordan kan EØSU, der er et led i det europæiske lovgivningsmaskineri, »redde« den europæiske medborger?
How can our Committee, which is itself part of the European institutional set-up, ‘save’ the people of Europe?
Titlen på Deres nye bog er »Il faut sauver le citoyen européen« (Aktion »Red den europæiske medborger«).
The title of your book is ‘We need to save the people of Europe’.
Men hvem er det egentlig, den europæiske medborger skal reddes fra?
From what are you saving people?
BV: Traktatrevisionerne og EU’s styreformer har frem for alt været fokuseret på de fælles beslutningsprocedurer, der skulle etableres først og fremmest mellem Europa-Parla-mentet, Rådet og Kommissionen, og så medlemsstaterne selvfølgelig.
mainly focused on co-decision, essentially involving the Parliament, Council and Commission, as well as the Member States of course.
I det spændingsfelt har de rådgivende organer hasvært ved at skaffe sig ørenlyd og virkelig indflydelse på debatten og beslutningerne. Ikke desto mindre er det o e dem, der bedst kan sætte fingeren på, hvad der i europæisk forstand er det fælles bedste, og som er mest på bølgelængde med, hvad samfundet dybest set forventer.
Caught between competing powers, the consultative bodies have found it difficult to make their voice heard or to have any real influence on debates or decisions, even though they are oen best placed to highlight the issues which are of real general European interest, and are more closely in touch with society’s deeper expectations.
De er også de første til at understrege misforholdet mellem EU’s ambitioner og midler, uoverensstemmelserne mellem Fællesskabets forskellige politikker eller modstriden mellem de proklamerede mål og virkelighedens verden, og det er de, hvad enten det gælder det indre marked, euroen, forbrugerspørgsmål eller bekæmpelsen af forskelsbehandling.
Because of this, they are the first to point out the discrepancies between European goals and the means used to achieve them, the contradictions between the various Community policies, and the gaps between declared intentions and actual practices — whether in relation to the single market, the euro, research, consumer protection, or combating discrimination.
Lad os dog lytte til, hvad de har at sige os!
Why not listen to what they have to say?
de opfatter som utryg og brutal.
major social upheavals.
De hjemlige politiske ledere giver udtryk for magtesløshed over for den økonomiske krise og de store sociale omvæltninger.
Too oen, when citizens turn to Europe for an answer,there is no-one at home, or the buck is passed back to national politicians.
Henri Malosse (HM): Først og fremmest fra en følelse af desillusionering, det vil sige fra sig selv.
HM: Paradoxically, despite intensive media exposure and the Internet revolution, active public involvement in the European integration process is actually declining.
EU-borgerne er — og ikke uden grund — i øjeblikket ved at miste tilliden både til det europæiske projekt, der fremstår mere og mere uklart, og til EU-institutionerne, hvis gøren og laden bliver stadig uigennemskueligere.
Communication activities and democratic debate still focus on the national level, even though professional and sectoral lobbying has proved perfectly capable of adapting to the transfer of powers to Brussels.
Mener De, at EU-borgerne har været oplyste om eksistensen af en plan B, eller at de i højere grad vil være det om en eventuel plan C, og hvorfor?
Of course, politicians and the media have a definite role to play here.
HM: På trods af mediernes større og større rolle i samfundet og på trods af internetrevolutionen er borgernes aktive deltagelse i det europæiske projekt paradoksalt nok for nedadgående.
Henri Malosse (HM): Mainly from disillusionment — in other words, from themselves. e thing is, people are losing faith — and not without reason — in a European venture which is becoming increasingly vague, and in European institutions which are more and more difficult to understand.
Det er et misforhold, der i enhver henseende er yderst skadeligt.
Do you feel that the public was well-informed about Plan B?
Er det EU eller den europæiske medborger, der har brug for en »faldskærm«?
Who is most in need of a ‘parachute’— the public or the EU?
EØSU kæmper en stædig kamp for at skaffe civilsamfundet ørenlyd, og selv om udvalget repræsenterer det store flertal af EU’s civilsamfund, er der så ikke tale om en vis snobbet rynken på næsen ad de rent rådgivende organer fra de andre institutioners side?
Our Committee is‘fighting’ to make the voice of civil society heard. Although the Committee represents a very large part of European civil society, do you feel there is a certain interinstitutional snobbery towards bodies with a purely consultative role?
Og er denne rynken på næsen i givet fald til skade for borgernes interesser?
If so, do you feel that this is detrimental to the interests of the public?
BV: Man kan i hvert fald sige, at udvalget er rigtigt godt placeret til at yde et bidrag til redningen.
BV: It is at least in a good position to help here.
I forhold til civilsamfundet bør udvalget skabe flere muligheder for at gå i dialog, navnlig med de unge, der i dag er de mest skeptiske over for den måde, EU fungerer på. I forhold til EU-institutionerne må EØSU se at komme sig over sit mindreværdskompleks.
We need more opportunities for dialogue with civil society, especially with young people — a group where scepticism about how the EU works is particularly widespread. e EESC also needs to get rid of its inferiority complex vis-à-vis the other institutions. e Committee has spent too much time on introspection.
Vi bruger i udvalget alt for meget tid på at pille i vores egen navle, hvor merværdien af udvalgets arbejde jo dog i alt væsentligt hidrører fra dets evne til at analysere og konkludere, hvad det dybest set er, civilsamfundet ønsker.
However, its real added value comes from assessments and priorities in step with the deep-seated hopes of civil society, and it is the Committee’s role to defend these and ensure that they are translated into reality.
Det er denne rolle, udvalget skal forsvare og udmønte i praktiske resultater.
Perhaps we could express our ideas (opinions, reports) in a more contemporary form so as to make them more accessible to the media?
Måske skulle vi tænke over, om den måde vi kommunikerer vores tanker på (udtalelser, rapporter), skal være mere tidssvarende for i højere grad at brænde igennem i medierne?
However, the important thing here is for civil society’s concerns to be reflected in our statements, and for us to make them heard.
Bruno Vever (BV): Ligesom menig Ryan (i Spielbergs film; red.) føler EU-borgerne sig udsat for en hel række farer i en verden, som
Bruno Vever (BV): Like Private Ryan, Europeans feel that they are surrounded by dangers in a world perceived as cruel and threatening.
HM: EU-borgerne forstår ikke rigtigt, hvad de komplekse institutionelle spørgsmål i EU går ud på.
HM: Members of the public don’t really understand the institutional complexities of Europe.
Det, de nærer forhåbninger om, er vel frem for alt, at det ikke blot er diplomater og eksperter, der
What they would really like to see is a completely new mindset, with Europe no longer being hijacked by experts and diplomats, but belonging to everyone. at’s what
BV: Absolut — der er tale om høflig ligegyldighed og undertiden endda foragt for de rådgivende orga-
BV: It’s true that we oen encounter polite indifference or even a lack of respect. However, our analyses and recommendations of- n u l l
Sikring af EU’s energiforsyning
Securing the European Union’s energy supply
En ny lovramme, der skal forbedre motorkøretøjers sikkerhed
A new legislative framework for safer motor vehicles
En europæisk økonomisk genopretningsplan for at overvinde krisen
‘European economic recovery plan’ to overcome the crisis
For at muliggøre en genopretning foreslås det at give økonomien en saltvandsindsprøjtning på 1,5 % af EU’s BNP, altså ca. 200 mia. EUR i 2009/2010. Medlemsstaterne og EU-institutionerne vil træffe konkrete foranstaltninger for at stimulere investering, skabe arbejdspladser og hjælpe de ledige med at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
To make this economic recovery possible, a cash injection of EUR 200 billion — equivalent to 1.5 % of the EU’s GDP — is proposed for the years 2009–10. e Member States and the EU institutions want to take tangible measures to encourage investments, create jobs and help the unemployed get back into the job market.
EØSU støtter genopretningsprogrammet, men understreger, at foranstaltningerne skal iværksættes uden tøven.
e EESC endorses the Commission’s proposed recovery plan, but calls for the measures to be introduced without delay.