natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det skønnes på nuværende tidspunkt, atover500000 personer er i substitutionsbehandling i Europa, dvs. at mellem en fjerdedel og halvdelen afpersonernemed opiatproblemer kan være omfattetafsubstitutionsbehandling.
However, giventhat many European countries have strong links with partsof the world where methamphetamine problems exist, andconsidering the growing nature of the European market forstimulants, the potential for the spread of methamphetamineuse cannot be ignored and thus this remains an importantarea for vigilance.
Vending af tendensen på verdensplan — Intet tegnpåbetydelige metamfetaminproblemer i Europa
Drug use, HIV infection and AIDS — interventionsareincreasingly available and may be influencingoverall trends
Metamfetamin er et stof, som er kendt for navnlig at væreforbundet med sundhedsproblemer og sociale problemer.På verdensplan er der betydelig bekymring over stigendemetamfetaminproblemer, og prævalensen for bruget heraf
The expansion of treatment services is not the only area inwhich services for problem drug users have improved.Needle and syringe exchange programmes, which providedrug injectors with sterile equipment, are now found invirtually all EU Member States, and in most countries themedium-term trend has been for an increase in both thescale of activities and the geographical coverage. In some
Substitutionsbehandling er ikke den eneste mulighed forpersoner med opiatproblemer, men dataene om andreterapeutiske tiltag er ikke tilstrækkelige til, at der kanforetages pålidelige skøn over udbuddet heraf på EU-plan.
Services for those with drug problems can make a positivedifference both to individual drug users and to thecommunities in which they live. This fact is recognisedwithin many national drug policies, and a commitment to
Stofbrug er stadig mindre udbredt i Europa end i USA, men i nogle områder ligger skønnene over udbredelsennupåsamme niveau
Drug use in Europe is still lower than in the USA — but prevalence estimates are now similar in some areas
Bruget af stoffer har traditionelt været betydeligt mere udbredt i USA end i de europæiske lande.
Levels of drug use in the USA have historically been considerably higher than those in European countries.
Dette er i vidt omfang stadig tilfældeti dag, selv om det fremgår af en sammenligning af data om nyligt brug (sidste års prævalens), at bruget af cannabis, ecstasy ogkokain blandt unge voksne i nogle få europæiske lande nu ligger på niveau med bruget i USA (se figur nedenfor).
To a large extent, thisremains true today, but comparison of data on recent use (last year prevalence) suggests that in a few European countries levels ofcannabis, ecstasy and cocaine use among young adults are now similar to those in the USA (see graphics below).
Og med hensyn tilnyligt brug af ecstasy blandt unge voksne ligger skønnene i USA under skønnene i mange europæiske lande, hvilket måske afspejlerden stærke europæiske forbindelse i den historiske udvikling af bruget af dette stof.
And in the caseof the recent use of ecstasy by young adults, US estimates are below those in several European countries, possibly reflecting thestrong European link in the historical development of the use of this drug.
Generelt er gennemsnittet for befolkningen i Europa imidlertid fortsat lavere end gennemsnittet for USA i alle henseender.
However, overall, the European population averageremains lower than the US average on all measures.
I mange europæiske lande indtrådte den almindeligeudbredelse af stofbrug senere end i USA, og dette afspejles muligvis i de højere skøn over langtidsprævalensen i USA (se figur 1, 2 og3 i Statistical bulletin 2005), hvilket i en vis udstrækning kan betragtes som kumulative indikatorer for prævalensen over tid.
In many European countries, widespread drug use occurred later than in the USA, and this may be reflected in the higher US lifetime prevalence estimates (see Figures 1, 2 and 3 in the 2005 statisticalbulletin), which to some extent can be thought of as cumulative indicators of use levels over time.
Sidste års prævalens for brug af cannabis, ecstasy og kokain blandt unge voksne (15-34 år) i Europa og USA
Last year prevalence rates of cannabis, ecstasy and cocaine use among young adults (15–34 years) in Europe and the USA
Nyligt brug (sidste års prævalens) af cannabis blandt unge voksne (15-34 år)
Recent (last year) use of cannabis among young adults (15–34 years)
Europæisk gennemsnit
European average
Nyligt brug (sidste års prævalens) af ecstasy blandt unge voksne (15-34 år)
Recent (last year) use of ecstasy among young adults (15–34 years)
Nyligt brug (sidste års prævalens) af kokain blandt unge voksne (15-34 år)
Recent (last year) use of cocaine among young adults (15–34 years)
Baseret på nationale Reitox-rapporter (2004).
Based on Reitox national reports (2004).
i bredere tilbud til personer med stofproblemer, navnliglavtærskeltjenester, og betragtes som sådan ofte som enmulighed for at komme i kontakt med aktive stofbrugere ogi givet fald fungere som en kanal til behandling og andretjenester.
saturation of the populations most at risk; moreover,arguably, an increase in service provision may be havingan effect in some areas.
Der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til at udviklebehandlingsmodeller for personer med opiatproblemer, ogevidensgrundlaget for at kunne vurdere effektiviteten pådette område er forholdsvis stærkt. Dette er ikke tilfældetmed hensyn til brugere af andre stoftyper, som i stigendeantal påbegynder behandling i europæiskebehandlingstjenester.
Member States, pharmacies also play an important role inextending the coverage of these kinds of programmes.Specialist programmes are often integrated into broaderservices for those with drug problems, especially lowthreshold agencies, and as such are often regarded as away of making contact with active drug users and perhapsof providing a conduit to treatment and other services.
Stofbrug, hiv-infektion og aids — Øget adgangtiltilbud kan påvirke de generelle tendenser
Among most of the other new EU Member States, HIVprevalence rates remain low, as they do in many of the EU-15 Member States.
Udvidelsen af behandlingstilbuddene er ikke det enesteområde, hvor tilbuddene til problematiske stofbrugere erblevet forbedret.
Of those EU countries where HIVprevalence rates were historically high among druginjectors, most have seen a significant decrease and thenstabilisation.
Nåle- og sprøjtebytteprogrammer, somgiver intravenøse stofbrugere adgang til sterilt udstyr,findes nu i stort set alle EU-medlemsstater, og i de flestelande har tendensen på mellemlang sigt været at udvidebåde aktiviteternes omfang og deres geografiske dækning.I nogle medlemsstater spiller apoteker også en vigtig rollemed hensyn til at udvide dækningen af denne form forprogrammer.
This is not to say that these problems havedisappeared: despite methodological difficulties that maketrends difficult to interpret at the national level, some recentstudies report new transmissions among certainsubpopulations of drug injectors, emphasising the need forcontinuing vigilance.
Specialiserede programmer er ofte integreret
Overall reports of legal sanctions for the possessionor use of drugs
Forekomsten af aids som følge af intravenøst stofbrug hargenerelt været faldende i nogen tid. Heteroseksuel kontakthar nu overhalet intravenøst stofbrug som den højesterisikofaktor for udvikling af aids i Europa.
Overall, the incidence of AIDS due to drug injecting hasbeen in decline for some time.
Dette kantilskrives den øgede adgang til højaktiv antiretroviralbehandling (HAART) siden 1996, den øgede behandlingsog skadesreduktionsindsats samt faldet i antallet afintravenøse stofbrugere i de lande, hvor udbredelsen erstørst.
This maybe attributable to the increasing availability of highlyactive antiretroviral therapy (HAART) since 1996, theincrease in treatment and harm reduction services anddeclining numbers of drug injectors in most affectedcountries.
Det fremgår af skøn fra WHO, at i de flesteeuropæiske lande har over 75%af de personer, der harbehov for HAART, adgang hertil.
Estimates from the WHO suggest that in most European countries over 75%of those needing HAARThave access to it.
Dækningsgradenvurderes imidlertid som ringe i en række baltiske lande,ogdette kan afspejles i en stigning i antallet af nye aidstilfælde blandt intravenøse stofbrugere i det mindste inogle lande i dette område.
However, coverage is estimated to bepoor in a number of Baltic countries, and this may bereflected in an increase in new AIDS cases among druginjectors in at least some countries in this area.
På et tidspunkt steg antalletafnye tilfælde af hiv-infektion også drastisk i en rækkebaltiske lande, men nylige tal er faldet lige så drastisk,formentlig fordi forekomsten har nået et mætningspunktihøjrisikogrupperne; desuden kan en udvidelse aftilbuddene have en virkning på nogle områder.
At onetime rates of new HIV infections were also increasingdramatically in some Baltic countries, but recent rateshave declined equally dramatically, probably due to the
Samlede indberetninger om retlige sanktionerforbesiddelse eller brug af stoffer
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe
Udviklingen inden for narkotikapolitikkerne —Vissefælles elementer gør sig gældende,menmedsamtidig respekt for nationale forskelle
Developments in drug policies — some commonelements are apparent, but within the contextofrespecting national differences
Selv omsammenligninger mellem landene skal foretages medforsigtighed, ser det ud til, at antallet afnarkotikalovovertrædelser steg i mange EU-lande mellemslutningen af 1990’erne og 2003. Stigningerne var isærmarkante i nogle af de nye medlemsstater.
2003 drug law offences increased in many EU countries.Increases were particularly marked in some of the new Member States.
I de fleste landevedrørte hovedparten af indberetningerne besiddelse ellerbrug af stoffer.
In most countries, the majority of reportsare for the possession or use of drugs.
I de fleste medlemsstater var cannabisinvolveret i hovedparten af lovovertrædelserne, og siden1998 er andelen af cannabisrelaterede overtrædelserenten steget eller har været stabil i de fleste lande.Imodsætning hertil er andelen af heroinrelateredeovertrædelser faldet i mange lande.
In most Member States, the majority of offences involve cannabis, and since1998 in most countries the proportion of cannabisoffences has either increased or remained stable.
I mange europæiske lande er der stigende bekymring overde videre følger af stofbruget for de lokalsamfund, hvoridet optræder.
Incontrast, the proportion of offences that are heroin relatedhas fallen in many countries.
Som det klart vil fremgå af en læsning af denne beretning,er der i Europa som helhed betydelige forskelle mellemmedlemsstaterne med hensyn til såvel denarkotikaproblemer, de står over for, som politikkerne ogomfanget og karakteren af indsatsen. På trods heraf er deren række fælles elementer i narkotikasituationen i de flestelande.
As a reading of this report will clearly demonstrate, across Europe there are considerable differences between Member States in terms of both the drug problems they faceand the policies and the scale and nature of interventions.Despite this, there are some common elements in the drugsituation facing most countries.
På politisk plan giver medlemsstaterne udtryk for etgenerelt politisk engagement i at udvikle en afbalanceretog evidensbaseret tilgang i overensstemmelse medinternationale forpligtelser, og selv om det anerkendes, atnarkotikapolitikkerne fortsat er et nationalt ansvar, søgerde også at udnytte fordelene ved et øget samarbejde påeuropæisk plan.
At a policy level, Member States express a general political commitment to developabalanced and evidence-based response, in line withinternational commitments and, while acknowledging thatdrug policies remain a national responsibility, also look tothe benefits that can accrue from improved cooperation atthe European level.
Disse bestræbelser kommer til udtryk i EU’s narkotikastrategi og handlingsplaner.
These aspirations are expressed in the EU drug strategy and action plans.
Selv om EU’snarkotikastrategi og handlingsplan for 2000-2004 ikkehar nået alle de ambitiøse mål, der var opstillet, er denudtryk for en vigtig udvikling i den måde, hvorpåmedlemsstaterne, EU-institutionerne og de specialiseredeagenturer kan samarbejde med henblik på at koordinereog vurdere, hvilke fremskridt der er gjort pånarkotikaområdet.
The EU drug strategyand action plan 2000–04, while it has not achieved all ofthe ambitious targets set, is evidence of an importantdevelopment in the way Member States, EU institutions andspecialist agencies can work together to coordinate andmeasure progress in the drug field.
EU’s nye narkotikastrategi for 2005-2012 søger at fremme denne proces.
The new EU drugstrategy 2005–12 seeks to take forward this process.
Udviklingen inden for narkotikapolitikkerne i EU-medlemsstaterne er uvægerlig uensartet, hvilketafspejler de mange forskellige tiltag på nationalt ogeuropæisk plan. Dette udelukker imidlertid ikke fællestræk,som bør analyseres.
Policy developments in the field of drugs among EUMember States are inevitably heterogeneous, reflecting thevariety of approaches at national and European level.However, this does not preclude the existence of commonfeatures that merit analysis.
at sikre et højt sikkerhedsniveau for den bredebefolkning ved at gribe ind over fornarkotikafremstilling og ulovlig grænseoverskridendehandel med narkotika samt ved at sætte kraftigere indfor at forebygge narkotikarelateret kriminalitet gennemet effektivt samarbejde mellem medlemsstaterne.
to ensure a high level of security for the general publicby taking action against drug production and supplyand cross-border trafficking, and intensifyingpreventive action against drugrelated crime througheffective cooperation between Member States.
Grundlaget for den nyestrategi er fortsat den overordnede, tværfaglige ogafbalancerede tilgang, som kombinerer foranstaltninger tilbegrænsning af både efterspørgsel og udbud.
The new strategyreiterates the integrated, multidisciplinary and balancedapproach of combining measures to reduce both demandand supply.
Strategiener koncentreret om disse to politikområder og om totværgående temaer — »internationalt samarbejde« og»information, forskning og evaluering« — og om»koordinering«.
It concentrates on these two policy areas andon two cross-cutting themes — ‘international cooperation’and ‘information, research and evaluation’ — and on‘coordination’.
I indberetningsperioden omfatter disse frem for alt denmåde, hvorpå narkotikastrategierne evalueres i deforskellige medlemsstater.
During the reporting period, foremost among thesefeatures is the way in which drug strategies are evaluatedin different Member States.
Gennemførelsen af nationalenarkotikastrategier evalueres i en række EU-lande. Selv omdet endnu ikke er muligt at sige noget om, hvilkekonsekvenser evalueringen vil få for narkotikapolitikkensom helhed, har evalueringen allerede givet nogle lovenderesultater: Vi har nu en større forståelse af succeser ogfiaskoer, og i nogle tilfælde er evalueringen resulteret i,atder er blevet afsat flere ressourcer, således at strategiskemål, der ikke var nået, kan nås.
The implementation of nationaldrug strategies is evaluated in several EU countries.Although the effects of evaluation on drug policy as awhole cannot yet be determined, evaluation has alreadyyielded some promising results: we now have a greaterunderstanding of successes and failures, and in somecases a result of evaluation has been that more resourceshave been allocated to enable unrealised strategyobjectives to be achieved.
Endvidere udgørevalueringen af EU’s narkotikastrategi og handlingsplanfor 2000-2004 det første resultat af en vigtig proces, hvormedlemsstater, EU-institutioner og specialiserede agenturersamarbejder med henblik på at vurdere, hvilke fremskridtder er gjort på narkotikaområdet. Andre eksempler påudviklingen inden for narkotikapolitikkerne iindberetningsperioden er, at man i nogle lande har nedsatstraffen for stofbrug og indført strengere straffe for ulovlignarkotikahandel og narkotikarelaterede lovovertrædelser,der udgør en trussel mod mindreårige.
Moreover, the evaluation of the EU strategy and action plan 2000–04 represents the firstoutcome of an important process in which Member States,EU institutions and specialised agencies are workingtogether to measure progress in the field of drugs.Otherpolicy developments taking place over the reportingperiod include reduction in some countries in penaltiesfordrug use and an increase in the severity of penaltiesfordrug trafficking and drugrelated offences threateningminors.
En strategi for narkotikapolitikken i Den Europæiske Union
A strategic approach to drug policyinthe European Union
I februar 2005 fremlagde Europa-Kommissionen enmeddelelse om EU’s narkotikahandlingsplan for perioden2005-2008 for Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd.
In February 2005, the European Commission presentedthe European Parliament and the European Council with acommunication on an EU drug action plan for the period2005–08.
EONN og Europol blev hørt i forbindelse medudarbejdelsen af denne handlingsplan.
The EMCDDA and Europol were consulted inthe drafting of this action plan.
Kommissionengennemførte ligeledes en høring af civilsamfundet.Handlingsplanen, som tager hensyn til resultaterne afevalueringen af den tidligere plan, er udformet på ensådan måde, at det for hver foranstaltning klart fremgår,hvilke aktører der er involveret, og hvilkeevalueringsredskaber og -indikatorer samt frister forgennemførelsen der er indført.
The Commission alsoconsulted civil society. The action plan, which takesaccount of the results of the evaluation of the previousplan, is designed in such a way that, for each action, theactors involved are clearly identified and assessment tools,indicators and dates for achievement are specified.
Dette skulle gøre denefterfølgende overvågning af foranstaltningerne lettere ogfastlægge mere effektive retningslinjer med hensyn tilgennemførelsen af planen.
Thisshould facilitate follow-up monitoring of the actions as wellas providing more effective guidance regarding theimplementation of the plan.
Kommissionen vil hvert årudarbejde en situationsrapport i forbindelse medhandlingsplanen samt foretage en konsekvensanalyse,inden den foreslår en plan for 2009-2012.
The Commission will carry outannual progress reviews of the action plan, as well as animpact assessment, before proposing a plan for 2009–12.
EU’s narkotikastrategi for 2005-2012, som blev vedtagetaf Det Europæiske Råd i december 2004, tager hensyn tilresultaterne af den endelige evaluering af fremskridtene iden foregående periode (2000-2004).
The EU drug strategy 2005–12, adopted by the European Council in December 2004, takes into account the resultsof the final evaluation of progress made during theprevious period (2000–04).
Dens formål er attilføje de nationale strategier en større nyttevirkning,samtidig med at de traktatfæstede subsidiaritets- ogproportionalitetsprincipper respekteres.
It aims to add value to thenational strategies while respecting the principles ofsubsidiarity and proportionality set out in the treaties.
Den fastsætterfølgende to generelle mål for EU på narkotikaområdet:
Itsets out two general goals for the EU with regard to drugs:
Af de 29 lande,der indgår i denne beretning, er den nationalenarkotikapolitik i 26 af disse lande baseret på en national at opretholde et højt niveau inden forsundhedsbeskyttelse, trivsel og social samhørighed ved
Of the 29 countriesconsidered in this report, 26 operate their national drugpolicy according to a national plan, strategy or similardocument.
Kapitel 1: Den seneste udvikling i politikker og lovgivninger fremtrædende placering i 12, indgår i behandlingen afandre emner i 9 og er ikke nævnt i 5 dokumenter.
Chapter 1: New developments in policies and laws national drug strategy were under way at the time of writing (1
Den bidrog ligeledes til dendebat, der førte til vedtagelsen(4) af en nynarkotikastrategi.
It also contributed to the debate leading to the endorsement(4)ofa new drug strategy.
Kommissionen blev i forbindelse medevalueringen bistået af en styringsgruppe (bestående afrepræsentanter for Kommissionen, de fire medlemsstater,der havde formandskabet i 2003-2004, EONN og Europol). Manglen på nøjagtige og kvantificerbarepraktiske målsætninger vanskeliggjorde i alvorlig graddenne opgave.
The Commission was assisted in itsevaluation task by a steering committee (drawn from the Commission, the four Member States holding thepresidency during 2003–04, the EMCDDA and Europol).The lack of precise and quantifiable operational objectivesrepresented a serious constraint in this exercise.
I syv EU-lande er der vedtaget nye nationalenarkotikastrategier (se tabel 1).
New national drug strategies have been adopted in seven EU countries (see Table 1).
Princippet om, atnarkotikapolitikkerne bør være overordnede ogtværfaglige, synes at være accepteret i alle de nationalenarkotikastrategier i medlemsstaterne i overensstemmelsemed EU’s narkotikastrategi.
The principle that drug policiesshould be global and multidisciplinary seems to beaccepted in all the national drug strategies of Member States, in accordance with the EU approach on drugs.However, there can be fundamental differences in thecontent of different countries’ national strategies, forexample in the implementation of interventions, which mayvary despite use of the same terminology; in the role ofevaluation in the strategies, which can range fromimportant to marginal; and even in the adoption orotherwise of important policy approaches such as harmreduction.
Der kan imidlertid væregrundlæggende forskelle mellem indholdet af deforskellige landes nationale strategier, f.eks. med hensyn tilgennemførelsen af tiltagene, som kan variere trods brug afsamme terminologi, evalueringens rolle i strategierne, hvisbetydning kan strække sig fra vigtig til underordnet, ogendog med hensyn til vedtagelsen eller den manglendevedtagelse af vigtige politikker som f.eks. skadesreduktion.Blandt de 26 politik- eller strategidokumenter, der erundersøgt(2), synes skadesreduktion således at være detspørgsmål, hvor der er de største forskelle: Det har en fremhævede de vigtigste resultater på narkotikaområdet
Indeed, among the 26 policy or strategydocuments examined(2), harm reduction appears to be theissue over which there is most difference of opinion: itfeatures prominently in 12, is included among thediscussion of other subjects in nine, and is not mentionedin five.
Kvantificerbare mål
Responsibility for execution
Tidsplan eller tidspunkt for vedtagelse
Budget for execution
Ansvar for gennemførelse
Quantifiable targets
Budget til gennemførelse
Timetable or date of adoption
National strategi vedrørende forebyggelse af narkotikaafhængighed
National strategy on the prevention of drug dependence
Strategi om nationalt program vedrørende forebyggelse af narkotikaafhængighed
Strategy on national programme on prevention of drug addiction
Resolution om det nationale program på narkotikaområdet
Resolution on the national programme in the field of drugs
NB: (1) (2) (3) n.a. = ingen tilgængelige data.Oplysninger stillet til rådighed af personale hos de nationale knudepunkter.Kvantificerbare mål i Luxembourgs strategi ikke oplyst med hensyn til udbudsreduktion.I Cyperns strategi bemærkes det, at der med henblik på at nå strategiens mål vil blive stillet økonomiske og menneskelige ressourcer til rådighed — ingen talspecifikationer i teksten.
NB: (1) (2) (3) n.a., data not available.Data supplied by staff of national focal points.Quantifiable targets in the Luxembourg strategy not available for supply reduction.The Cyprus strategy notes that, in order to meet the objective of the strategy, financial and human resources will be made available — no specification of figures in the text.