natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det var mest udtalt overfor den amerikanske dollar og adskillige asiatiske valutaer, hvilket afspejler deres formelle eller uformelle tilknytning til dollaren. Euroen apprecierede også over for den japanske yen, detbritiske pund og schweizerfrancen, dog i mindreomfang, mens den deprecierede over for denaustralske dollar.
pronounced against the US dollar and several Asian currencies, reflecting their formal or informal peg to the US dollar.
I 2003 var styrkelsen af euroen særlig udprægetover for den amerikanske dollar, som kom underet bredt funderet deprecieringspres.
In the EU acceding countries, output growthremainedresilientin 2003 despitethe weakexternal environment.
I de førstemåneder af året synes dollaren at være tynget afusikkerhed som følge af øgede geopolitiskespændinger og den eventuelle virkning heraf påde globale økonomiske udsigter.
Real GDP growth wasmainly driven by private consumption and netexports, while investments also showed signsof strength in some countries.
Markedsdeltagerne identificerede yderligere faktorer, der påvirkede dollaren negativt i 1. halvår 2003, nemlig offentliggørelse af en række økonomiskenøgletal, der var dårligere end forventet, USAsvoksende betalingsbalanceunderskud og en forringelse af budgetstillingen.
Fiscal positionscontinued to deteriorate in several countries,posing serious challenges to the sustainabilityof public finances.
I løbet af sommerenstabiliserede dollaren sig på baggrund af øgedemarkedsforventninger om forbedrede økonomiske vækstudsigter i USA.
Average HICP inflation inthe acceding countries as a whole remained close to 2%, although sizeable differences prevailed at the country level (see Chapter 7 forfurther details).
Mod udgangen af åretsynes markedets bekymringer over finansieringen af USAs betalingsbalanceunderskud at overskygge disse positive faktorer, hvorved dollarenigen kom under nedadrettet pres.
Inthe first half of 2003these developmentstook place against the background of relativelyhigh economic and geopolitical uncertainty.
Den 30. december 2003 lå euroen på USD 1,25, dvs. ca. 19,5pct. højere end ved begyndelsen af året og godt32 pct. over gennemsnittet i 2002.
Theupward pressure on the euro was temporarilysuspendedinthesummeramidpositivelyrevised market expectations about the economicrecovery in major partner countries.
Den 27. februar 2004 lå euroen på USD 1,24, dvs. 9,8 pct.over gennemsnittet i 2003.
Towardsthe end of 2003 the euro experienced renewedgains as market analysts became increasinglyconcerned about global external imbalances.Overall, at the end of 2003 the nominal effectiveexchangerateoftheeurowasalmost11%higherthan atthe beginning ofthe year andnearly 17% above its average level in 2002.
I 1. halvår 2003 skete denne udvikling på baggrund af den forholdsvis store økonomiske oggeopolitiske usikkerhed.
In Latin America,there weresomesigns of overall economic improvement in 2003 as Argentina experienced a strong rebound fromthe previous year’s crisis.
Det opadrettede pres påeuroen blev midlertidigt afbrudt i løbet af sommeren i lyset af opjusterede markedsforventninger til det økonomiske opsving i de vigtigstepartnerlande.
Among the region’stwo largest countries, Brazil’s GDP contractedand Mexicorecordedrathersluggish output growth.
Mod slutningen af 2003 styrkedeseuroen igen, da markedsanalytikere i stigendegrad blev bekymrede over de globale eksternebalanceproblemer.
The Brazilian economy exhibited negative growth on a year-on-year basis over the last three quarters of 2003, largely as a result of a downturn in domestic demand despite a slight decline in financing costs.
Ultimo 2003 var den nominelle effektive eurokurs næsten 11 pct. højereend i begyndelsen af året og næsten 17 pct. overgennemsnittet i 2002.
Themain drag onthe Mexican economy wasthemanufacturingsector,whoseexportshavelagged behind the recovery in the United States.
I de første to måneder af 2004 apprecierede deneffektive eurokurs ikke yderligere.
In the first two months of 2004 the effectiveexchange rate of the euro did not appreciatefurther.
Udviklingen iden effektive valutakurs i den periode kan tilsyneladende tilskrives en kombination af faktorer,der peger i forskellige retninger, herunder markedets reaktion på G7landenes kommuniké omvalutakursudviklingen i begyndelsen af februar2004.
The developments in euro exchangeratesoverthisperiodseemtohavebeenaffected by a combination of factors pointing indifferent directions, including market reactionsto the communiqué issued by the G7 in early February 2004 on exchange rate movements.On 27 February 2004, the cut-off date for this Annual Report, the nominal effective exchangerateoftheeurohadappreciatedby3.8%compared with the average for 2003.
Den 27. februar 2004, som er skæringsdatoen for denne Årsberetning, var den nominelleeffektive eurokurs 3,8 pct. højere end gennemsnittet i 2003.
Brent crude oil prices averaged USD 28.9 perbarrel in 2003, 15.4 % higher than the previousyear. The increase was the result of supplydisruptions, pent-up demand, low inventory levelsand geopolitical tensions.
Den reale effektive eurokurs, som tager højde forudviklingen i forskelle i priser og arbejdskrafts-
The real effective exchange rates of the euro,which take into account developments in priceand unit labour cost differentials between theeuro area and its main partner countries, trackedthe nominal index fairly closely and stood, inthefourth quarter of 2003, somewhat abovetheirlevelsinthefirst quarter of 1999 (see Chart 23).
Ultimo 2003 lå euroen på JPY 133,7, dvs. 7,5 pct.højere end ved begyndelsen af året og godt 13pct. over gennemsnittet i 2002. Den 27. februar
EURO EXPERIENCED STRONG APPRECIATION IN 2003 In 2003 the euro continued its appreciation against major currencies.
(Milliarder euro; 12-måneders akkumulerede tal, sæsonkorrigeret)
(EUR billions; 12-month cumulated seasonally adjusted)
Tjeneste- Løn- og Løbende balancenformue- overførslerindkomst
-100 goods services income current account current transfers
Kilde: ECB.1) En stigning i indekset repræsenterer en appreciering af euroen.Hvad angår den ULCM-baserede reale effektive eurokurs,stammer den seneste observation fra 3. kvartal 2003 og er delvis baseret på skøn.
Source: ECB.1) An upward movement of the index represents an appreciationof the euro. In the case of the ULCM-based real EER, the latestobservation is for the third quarter of 2003 and is partly based onestimates.
2004 lå euroen på JPY 135,6, dvs. 3,6 pct. overgennemsnittet i 2003.
On 27 February 2004 the euro traded at JPY 135.6, 3.6% above its average in 2003.
Stigningen i underskuddet på løn- og formueindkomst skyldes næsten udelukkende et fald påkreditsiden.
rising geopolitical tensions and their likelyeffects on the global economic outlook seem tohave weighed on the US currency.
Denne udvikling kan i høj grad tilskrives euroens appreciering i 2003, da værdienaf kreditsiden af løn- og formueindkomst i udenlandsk valuta er mindre udtrykt i euro.
Moreover, anumber of weaker than expected economic datareleases for the United States, the widening ofthe US current account deficit and a deterioratingfiscal position were identified by marketparticipants as additional negative factorsaffecting the US dollar in the first half of 2003.Over the summer months the US dollar stabilisedamid firming market expectations aboutimproving prospects for US economic growth.Towards the end of the year, however, marketconcerns over the financing of the US currentaccount deficit seemed to overshadow thesepositive factors, thereby exerting reneweddownward pressure on the US currency.
Hvad angår de øvrige europæiske valutaer, apprecierede euroen over for det britiske pund,schweizerfrancen, og især over for den norskekrone, mens den stort set var uændret over forden svenske og den danske krone.
On30 December 2003 the euro stood at USD 1.25,which was roughly 19½% stronger than at thebeginning of the year and more than 32% aboveits average level in 2002.
Den danskekrone bevægede sig fortsat inden for et megetsnævert område tæt på centralkursen i ERM2.
On 27 February 2004the euro was quoted at USD 1.24, i.e. 9.8%stronger than the 2003 average.
Ifølgeopdelingen kan nedgangen i eksportværdien i deførste tre kvartaler af 2003 tilskrives et fald ieksportpriserne i forhold til gennemsnittet i2002.8 Euroområdets eksportører sænkede priserne i
Against the Japanese yen, the euro showed apattern similar to the one against the US dollaruntil September 2003. The developments in the
På grund af forskelle i definition, dækning og registreringstidspunkt er handelstallene (beregnet af Eurostat) ikkefuldt sammenlignelige med varehandel i ECBs betalingsbalancestatistik.
Turning to other European currencies, the euro experienced an appreciation against the pound sterling, the Swiss franc and, more substantially, the Norwegian krone, while itwas broadly unchanged againstthe Swedish krona and the Danish krone.
Udviklingen blevkun delvis opvejet af en mindre stigning i overskuddet på tjenestebalancen (se figur 24).
The latter continued to fluctuate in a very narrow rangeclose to its central parity in the exchange ratemechanism II (ERM II).
Kilder: Eurostat og ECBs beregninger baseret på Eurostats data.Anm.: De seneste observationer vedrører 3. kvartal 2003.
Sources: Eurostat and ECB calculations based on Eurostat data.Note: The latest observation refers to the third quarter of 2003.
(på 91,6 mia. euro), som kun delvis blev modsvaret af et fald i nettoudstrømningen af direkteinvesteringer (på 20,3 mia. euro) i samme periode.
CURRENT ACCOUNT SURPLUS DECREASED IN2003In 2003 the euro area current account surplusfell to 28.1 billion (0.4% of GDP), from 67.1 billion in 2002 (0.9% of GDP).
euro i et forsøg på at genvinde tabet af konkurrenceevne som følge af euroens appreciering (se figur 25).Eksportmængderne faldt i mellemtiden i 1. halvår2003 for efterfølgende at rette sig i 3. kvartal.
These developments wereonly partly offset by a small rise in the servicessurplus(see Chart 24).
Dentræge udenlandske efterspørgsel og virkningen afeuroens appreciering bidrog til faldet i euroområdetseksportmængder, mens den kraftige stigning i denudenlandske efterspørgsel i 3. kvartal 2003 synes athave været den vigtigste årsag ti den efterfølgendestigning.
Asimports of goodsremained broadly unchanged in 2003 relative toa year earlier, the reduction in the goods surplusresulted from a fall in the value of euro areagoods exports (by 2.2%) over the same period.7 and prices – based on External Trade Statisticsdatauntilthethirdquarterof2003.
Alt i alt lå eksportmængderne i de første trekvartaler af 2003 en smule over gennemsnittet i 2002,selv om de steg mindre kraftigt end den udenlandskeefterspørgsel, hvilket indikerer, at euroområdets eksport tabte markedsandele.
Suchabreakdown suggests that, compared with 2002average levels, the fall in the value of exports inthe first three quarters of 2003 stemmed from adecrease in export prices.8 Euro area exporterslowered their prices in euro in an attempt tooffsetthelossinpricecompetitivenessresulting from the appreciation of the euro (see Chart 25).
Transaktioner i gældsinstrumenter domineredeudviklingen i nettostrømmene af porteføljeinvesteringer.
Meanwhile, export volumes declinedinthefirsthalfof2003andsubsequentlyrecovered in the third quarter.
Efter en nettotilstrømning på 52,8 mia.euro i 2002 blev nettoinvesteringerne i gældsinstrumenter negative i 2003 – med en nettoudstrømning på 27,4 mia. euro (se figur 26).
Sluggish foreigndemand and the impact of the appreciation of theeuro contributed to the initial fall in euro areaexport volumes, whilethe strong pick-upinforeign demandinthethird quarter of 2003seems to have been the key explanatory factorbehind their recovery.
Det afspejlede primært et betragteligt skift i pengemarkedsinstrumenter fra nettotilstrømning til nettoudstrømning, da de udenlandske investorer tilsyneladende begyndte at omlægge deres internationale portefølje til mere risikobetonede aktiver,især i 2. halvår 2003.
Overall, in the first threequarters of 2003 export volumes were slightly
Forbedringen af de globaleøkonomiske udsigter i denne periode – som ogsåillustreres af de solide resultater på de globaleaktiemarkeder – har sandsynligvis været denstørste drivkraft bag udviklingen.
Theincreaseintheincome deficitstemmedmostly from a reduction in income credits.
Samtidig faldtnettotilstrømningen af obligationer og statsgældsbeviser også en del i 2003 i forhold til2002. En stor del af faldet afspejlede dog, at re-
The appreciation of the euro in 2003 largely explains this development, as the value of income credits received in foreign currencies islower when expressed in euro.
Udviklingen afspejlede hovedsagelig lavere nettotilstrømning af porteføljeinvesteringer
A better understanding of export developmentscan be obtainedthrough a breakdown ofthevalue of euro area goods exports into volumes
sidenterne uden for euroområdet begyndte at afvikle deres investeringer i euroområdets obligationer og statsgældsbeviser i juli og august 2003på baggrund af forventninger om kapitaltab somfølge af stigninger i den lange obligationsrente.
abovetheiraveragein2002,althoughtheyincreased less strongly than foreign demand,thereby pointing to a loss in euro area exportmarket share.
investeringsbeslutningerne negativt i 1. halvår(se figur 26).
the SARS epidemic that adversely affected investment decisions in the first half of the year(see Chart26).
I takt med at usikkerheden aftog,og aktiekurserne igen begyndte at stige, stabiliseredes den grænseoverskridende aktivitet i porteføljeaktier først, hvorefter den begyndte atstige gradvist.
Asuncertaintyrecededandequity prices rebounded, crossborder activityin portfolio equity securities first stabilised andthen gradually began to rise.
I 2. halvår 2003 steg euroområdets direkte investeringer i udlandet også gradvist i lyset af de forbedrede globale og indenlandske økonomiske udsigter, mens deudenlandske direkte investeringer i euroområdetfortsat var afdæmpede.
Similarly, in thesecond half of 2003 euro area direct investmentabroad also started a gradual recovery in thelight of an improved global as well as domesticeconomicoutlook,whileforeigndirectinvestment in the euro area remained subdued.
Både direkte investeringer og porteføljeinvesteringer i aktier i euroområdet bevægede sig overordnet set i retning af balance i 2003.
Both euro area direct investment and portfolioinvestment in equity securities moved, overall,towards a balanced position in 2003.
Udviklingen kunne i høj grad tilskrives den økonomiskeog geopolitiske usikkerhed i forbindelse med Irak-krigen og sars-epidemien, som påvirkede
Much ofthisrelatedtoeconomicandgeopoliticaluncertainty stemming from the war in Iraq and
3DEN ØKONOMISKE OG MONETÆRE UDVIKLINGIEU-LANDEUDENFOREUROOMRÅDET terspørgsel faldt eksportvæksten i forhold til åretfør.
The upturnin private consumption was supported by lowinterest rates, the introduction of instalmentfree mortgages, higher real disposable incomeand housing wealth.
Importen steg således en smule hurtigere endeksporten i 2003.
Asaresult of sluggish foreign demand, export growth declined in comparison with the previous year.
I samme periode steg arbejdsløsheden til 5,6 pct.
Accordingly, imports grew slightly faster thanexportsin2003.Overthesameperiodtheunemployment rate increased to 5.6%.
Eurosystemet og NCBerne i EU-landene udenfor euroområdet samarbejder tæt i ECBs generelle råd.
The Eurosystem and the NCBs of the noneuro area EU countries cooperate closely in the context of the General Council of the ECB.
En regelmæssig gennemgang af de makroøkonomiske forhold samt penge- og valutapolitik er en vigtig del af koordineringen mellem Eurosystemet og de tre NCBer, som ikke deltager i euroen. Selv om disse NCBer har andre institutionelle og operationelle rammer for derespengepolitik, er det overordnede pengepolitiskemål for dem alle at fastholde prisstabilitet.
Aregular review of macroeconomic conditionsand monetary and exchange rate policies formsan integral part of the coordination exercisebetween the Eurosystem and the three NCBs notcurrently participating in the single monetarypolicy.
Den årlige inflation faldt til 2,0 pct. i 2003 (se figur 27).
The Danish economy slowed in 2003, with thereal GDP growth rate fallingto 0.0%, downfrom 1.0% in 2002 (see Table 9).
Enhedslønomkostningerne steg en smule i 2003, da lønstigningerne var ledsaget af lidt lavere produktivitetsstigninger .
In the firsthalf of 2003 domestic demand, most notablyinvestment,remainedsubdued.However,domestic demand picked up again during the
Den danske økonomi oplevede en afmatning i2003, idet væksten i realt BNP faldt til 0,0 pct.fra 1,0 pct. i 2002 (se tabel 9).
Annual inflation decreased to 2.0% in 2003 (see Chart 27).
Den indenlandske efterspørgsel steg dog igen i resten af året i taktmed forbrugernes og industriens voksende tillid.Opsvinget i det private forbrug blev understøttetaf lave renter, indførelsen af afdragsfrie realkreditlån, højere disponibel realindkomst og størreboligformue. Som følge af træg udenlandsk ef-
This development was due mainly tocutsinindirecttaxes(areductioninexciseduties on alcohol, tobacco and soft drinks) and low energy prices resulting from the depreciation of the dollar.
Overskuddet på de offentlige finanser faldt fra1,7 pct. af BNP i 2002 til 1,5 pct. af BNP i 2003.Det kunne til dels tilskrives lavere skatteindtægter og højere udgifter til arbejdsløshedsdagpengepå grund af konjunkturnedgangen.
The decline in inflation was also supported by price falls ininsuranceandcommunications.
Den offentlige gæld faldt fra 47,2 pct. af BNP til 45,0 pct.Ifølge det opdaterede konvergensprogram forventes fortsat sunde offentlige finanser i Danmark, og det offentlige overskud forventes at nå1,3 pct. i 2004 og 1,8 pct. i 2005. Det lavere for-
Unitlabourcostsincreasedslightlyin2003,aswageincreases were accompanied by slightly lowerproductivity growth.
Bidrag til vækst i realt BNP:1)Real indenlandsk efterspørgsel inkl. lagerinvesteringer
Real GDPContribution to real GDP growth:
HICPLønsum pr. ansat Enhedslønomkostninger, hele økonomien Importdeflator (varer og tjenesteydelser)
HICPCompensation per employee Unit labour costs, whole economy Import deflator (goods and services)
Løbende poster + nye kapitalposter (pct. af BNP)2)
Current plus new capital account (% of GDP) 2)
Samlet beskæftigelse Arbejdsløshed (pct. af arbejdsstyrken)
Total employment Unemployment rate (% of labour force)
3-måneders rente (pct. p.a.)5)10-årig statsobligationsrente (pct. p.a.)
Ten-year government bond yield (% per annum) 5)
Kilder: Eurostat, Europa-Kommissionen, nationale observationer og ECBs beregninger.1) Procentpoint.2) Kvartalstal er hverken sæsonkorrigeret eller korrigeret for antal arbejdsdage.3) I overensstemmelse med definitionen i Maastricht-traktaten.4) Offentligt overskud (+)/underskud (-).5) Periodens gennemsnit.
Sources: Eurostat, European Commission, national data and ECB calculations.1) Percentage points.2) Quarterly figures are neither seasonally adjusted nor working day adjusted.3) Consistent with the Maastricht Treaty definition.4) General government surplus (+)/deficit (-).5) Average of period values.
Vækst i realt BNP
Real GDP growth
(Ændring i pct. år/år)
(annual percentage changes)
Kort rentespænd over for euroområdet1)
Shortterm interest rate spreadvis-à-vis the euro area 1)
Danmark Sverige Storbritannien
Denmark Sweden United Kingdom
Bruttogældskvoten forventesat falde til 41,2 pct. af BNP i 2003 og 38,7 pct. i2005.
Danish longterm bond yieldsincreased,fluctuatingaroundanaverageof4.3%.
Beskæftigelsen faldt en smule i 2003,mens nedgangen i det samlede antal arbejdstimervar større, ligesom i 2002.
Thegeneralgovernmentfiscalsurplusdecreased from 1.7% of GDP in 2002 to 1.5%of GDP in 2003.
Det medførte forholdsvis kraftige stigninger i arbejdskraftsproduktiviteten (især målt ved antal arbejdstimer)og, sammen med moderate lønstigninger, en afdæmpet udvikling i enhedslønomkostningerne.Arbejdsløsheden steg i 2. halvår til ca. 6 pct. afarbejdsstyrken.
This was partly attributable tolower tax revenues and higher unemploymentbenefits paid to households on account of thecyclical downturn.
Danmark er i øjeblikket det eneste land, der deltager i ERM2.
Government debt declinedfrom 47.2% of GDP to 45.0%.
Danmark fortsatte sin fastkurspolitik over for euroen med et snævert udsvingsbånd på ±2,25 pct. omkring centralkursen i ERM2 på DKK 7,46038 pr. euro.
According to the updated Convergence Programme, public finances in Denmark are expected to remain sound, with generalgovernment surpluses projected to reach 1.3% and 1.8% of GDP in 2004 and 2005 respectively.
Udviklingen ide officielle renter og korte markedsrenter skalprimært ses på baggrund af ECBs rentebeslutninger og kronens kurs over for euroen. I 2003 låkronen fortsat meget tæt på centralkursen i ERM2, hvor den dog lå marginalt over centralkursen.
Compared with the previous update of the Convergence Programme, the decline in projected surplusescan be attributed mainly to the phasing-in ofincome tax reductions in accordance with the2003 Tax Agreement.
Kronens styrke skyldtes hovedsagelig denforholdsvis lave inflation og et betydeligt overskud på betalingsbalancen.
The gross debt ratio isprojected to fall to 41.2% of GDP in 2004 andto 38.7% in 2005.
Inflationen målt ved HICP, CPI og UND1X9 stegtil over 3 pct. i begyndelsen af 2003 (se figur 27),hvilket afspejlede stigninger i energiprisernesom følge af den knappe vandforsyning til produktion af vandkraft samt stigende oliepriser.
Real GDP growth in Sweden slowed somewhatin 2003, to 1.6%, compared with 2.1% in 2002(see Table 10 and Chart 27).
Dadisse prisstigninger kun var midlertidige, aftoginflationen hurtigt til ca. 2 pct. medio 2003.Væksten i CPI fortsatte med at aftage derefter,og HICP og UND1X lå tæt på 2 pct. Det kunnehovedsagelig tilskrives faldende renteudgifter,der indgår i CPI, men ikke i HICP og UND1X.Den årlige HICP-inflation var i gennemsnit 2,3pct. i 2003 i forhold til 2,0 pct. i 2002, mens CPIsteg med 2,1 pct. i forhold til 2,4 pct. i 2001.
With the effects ofearlier tax cuts levelling off and uncertaintyremaining high owing to geopolitical events,private consumption andinvestment growthremained subdued in the first half of 2003. Inaddition,apublicsectorstrikenegativelyaffected real GDP growth in the second quarterof the year.
I 2003 nedsatte Danmarks Nationalbank udlånsrenten tre gange, så den lå på 2,15 pct. ultimoåret.
Private consumption strengthenedagain in the second half of 2003, in line withincreasingconsumerconfidence,whileinvestment and industrial production remainedsubdued.Exportswererelativelystrongthroughout the year and net exports contributedto real GDP growth, albeit not quite as much asinthepreviousyear.Employmentdeclinedslightlyin2003, whilethetotalnumberofhours worked declined more significantly, as in2002.
I løbet af året indsnævredes spændet overfor minimumsbudrenten for ECBs primære markedsoperationer til 15 basispoint, mens spændetmellem de korte markedsrenter i Danmark ogeuroområdet indsnævredes til omkring 5 basispoint (se figur 27).
This led to relatively strong increases inlabour productivity (especially if measured byhours worked) and, combined with moderatewage growth, to a subdued development of unitlabour costs.
De lange obligationsrentersteg og svingede omkring et gennemsnit på 4,3pct.
The unemployment rate increasedin the second half of the year to stand at around6% of the labour force.
Overskuddet på de offentlige finanser forbedredes fra 0,0 pct. af BNP i 2002 til 0,7 pct. af BNPi 2003.
CPI and UND1X,9 rose to above 3% in early
Gælden som andel af BNP faldt en smulefra 52,6 pct. i 2002 til 51,8 pct. i 2003. Ifølge detopdaterede konvergensprogram forventes fortsatsunde offentlige finanser i Sverige.
Denmarkiscurrentlytheonlycountryparticipating in ERM II.