natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kapitlet indledes med en definition af begreberne.
The chapter begins with a definition of these concepts.
Inflation defineres som en vedvarende stigning i det generelle prisniveau, der medfører, at pengenes værdi falder, hvorved købekraften forringes.
In principle, inflation is defined as a general increase in the prices of goods and services over a protracted period, resulting in a decline in the value of money and thus its purchasing power.
Deflation er betegnelsen for et vedvarende fald i det generelle prisniveau.
Deflation is when the overall price level falls over a protracted period.
I kapitel 4 fokuseres der på de faktorer, der bestemmer prisudviklingen.
Chapter 4 focuses on the factors determining price developments.
Derefter forklares det, hvordan en centralbank kan påvirke de korte renter. Centralbanken har monopol på at udstede pengesedler og modtage centralbankindskud.
Starting with a brief overview of the role and limitations of monetary policy, it proceeds to explain how a central bank can influence shortterm interest rates.
Da pengeinstitutterne har behov for pengesedler til deres kunder og skal opfylde et krav om at deponere et vist minimum af reserver (dvs. et minimumsindestående) i centralbanken, beder de normalt deres centralbank om et lån.
The central bank is the monopolistic (i.e. the only) supplier of banknotes and central bank deposits.As banks need banknotes for their clients and have to fulfil minimum reserve requirements (i.e. deposits) with the central bank, they usually ask a central bank for credit.
Centralbanken kan fastsætte renten på disse lån til pengeinstitutterne.
The central bank can set the interest rate on its loans to the banks.
Renten påvirker efterfølgende de øvrige markedsrenter.
This subsequently influences the other market interest rates.
Ændringer i markedsrenterne påvirker husholdningernes og virksomhedernes forbrugsbeslutninger og derfor i sidste ende den økonomiske aktivitet og inflationen.
The changes in market interest rates affect spending decisions by households and companies and therefore, ultimately, economic activity and inflation.
Højere renter gør det dyrere at investere og fører ofte til et fald i investeringsaktiviteten. De gør det også normalt mere interessant at spare op og påvirker ofte forbrugsefterspørgslen negativt.
For instance, higher interest rates make it more expensive to invest and therefore tend to result in lower expenditure for investment.They also generally make saving more attractive and tend to reduce consumption demand.
Under normale omstændigheder kan man forvente, at en rentestigning fører til et fald i forbruget og i investeringsaktiviteten, hvilket alt andet lige i sidste ende gerne skulle føre til et aftagende inflationspres. Selv om pengepolitik i en vis udstrækning kan påvirke den reale aktivitet, er effekten kun midlertidig, ikke permanent.
So under normal circumstances it can be expected that arise in interest rates will lead to a decline in consumption and investment expenditures, which – all other things being equal – should ultimately lower inflationary pressures.While monetary policy can have some impact on real activity, this effect is only transitory and not permanent.
Pengepolitikkens påvirkning af prisudviklingen og der med inflationen er dog mere langvarig.
However, monetary policy has a lasting impact on price developments and, as a result, inflation.
Efter et kort afsnit, hvori nogle af problemerne ved at måle inflation belyses, beskrives fordelene ved prisstabilitet.
After a short section illustrating some of the problems associated with measuring inflation, the chapter goes on to describe the benefits of price stability.
Prisstabilitet understøtter en højere levestandard ved at reducere usikkerheden om den generelle prisudvikling og gør derved prismekanismen mere gennemsigtig.
Price stability supports higher living standards by reducing uncertainty about general price developments, thereby improving the transparency of the price mechanism.
Stabile priser gør det lettere for forbrugerne og virksomhederne at se, hvilke prisændringer der ikke er generelle for alle varer (de såkaldte "relative prisændringer").
It makes it easier for consumers and companies to recognise price changes which are not common to all goods (so-called “relative price changes”).
Prisstabilitet bidrager endvidere generelt til et positivt økonomisk klima, i det de risikopræmier i renterne, der skyldes inflation, reduceres, det bliver unødvendigt at afdække inflationsrisici, og skattesystemernes og de sociale sikringsordningers skævvridende effekt formindskes.
Moreover, price stability contributes to general wellbeing by reducing inflation risk premia in interest rates, by rendering activities which aim at hedging against inflation risks unnecessary and by reducing the distortive effects of taxation systems and social security systems.
Endelig forebygger prisstabilitet, at der sker en tilfældig omfordeling af formue og indtægter i forbindelse med forringelsen af fx realværdien af nominelle aktiver (opsparing i form af bankindskud, statsobligationer, nominelle lønninger) på grund af inflation.
Finally, price stability prevents the arbitrary distribution of wealth and income associated, for instance, with the erosion of the real value of nominal claims (savings in the form of bank deposits, government bonds, nominal wages) resulting from inflation.
Store forringelser af den reale formue og realindkomsten på grund af høj inflation kan medføre social uro og politisk ustabilitet.
Large erosions of real wealth and income due to high inflation can be a source of social unrest and political instability.
Ved at fastholde prisstabilitet er centralbankerne altså medvirkende til at nå nogle mere almene økonomiske mål og bidrager således i det hele taget til politisk stabilitet.
To sum up, by maintaining price stability, central banks help broader economic goals to be achieved, thus contributing to general political stability.
Det afsluttende kapitel indeholder en kort beskrivelse af ECBs pengepolitik.
The closing chapter contains a short description of the monetary policy of the ECB.
Efter et nærmere kig på den proces, der har ført til Den Økonomiske og Monetære Union, gennemgås de institutionelle rammer for den fælles pengepolitik, ECBs pengepolitiske strategi og Eurosystemets operationelle rammer.
Following a closer look at the process leading to Economic and Monetary Union, the subsequent sections deal with the institutional framework of the single monetary policy, the ECB’s monetary policy strategy and the monetary policy instruments used by the Eurosystem.
For at præcisere Eurosystemets målsætning om at fastholde prisstabilitet, som den er fastsat i traktaten, gav Styrelsesrådet målsætningen følgende kvantitative definition i 1998: "Prisstabilitet defineres som en år-til-år stigning i HICP (det harmoniserede indeks over forbrugerpriser i euroområdet) på under 2 pct. Prisstabilitet skal fastholdes på mellemlangt sigt".
In order to clarify the Eurosystem’s objective of maintaining price stability, as laid down in the Treaty, the Governing Council of the ECB gave the following quantitative definition in 1998: “Price stability shall be defined as a year-on-year increase in the Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) for the euro area of below 2 %. Price stability is to be maintained over the medium term”.
I maj 2003 gjorde Styrelsesrådet det endvidere klart, at det inden for denne definition tilstræber at holde inflationen under, men "tæt på 2 pct. på mellemlangt sigt".
In the ECB’s strategy, monetary policy decisions are based on a comprehensive analysis of the risks to price stability.
I henhold til ECBs strategi baseres de pengepolitiske beslutninger på en omfattende analyse af risici for prisstabiliteten.
Furthermore, the Governing Council made it clear in May 2003 that, within this definition, it aims to keep inflation rates below but “close to 2 % over the medium term”.
Kapitlet indeholder en nærmere gennemgang af de faktorer, der driver inflationsprocessen på kort sigt.
This chapter reviews in some detail the factors driving the inflationary process over shorterhorizons.
Som det belyses ved hjælp af en simpel model, der beskriver det samlede udbud og den samlede efterspørgsel, kan en række økonomiske faktorer føre til bevægelser i prisniveauet på kort sigt. Blandt disse faktorer kan nævnes forbrugs- og investeringsstigninger, stigende underskud på de offentlige budgetter og større nettoeksport.
As illustrated by a rather simple model describing the concepts of aggregate supply and aggregate demand, a number of economic factors can lead to movements in price levels in the short term, among them increases in consumption and investment, rising government budget deficits as well as higher net exports.
Hertil kommer, at højere produktionsfaktorpriser (fx energipriser) eller lønstigninger, der ikke opvejes af tilsvarende stigninger i produktiviteten, kan føre til stigende inflationspres.
In addition, higher input prices (e.g. for energy) or wage increases not matched by productivity gains can lead to upward pressures on inflation.
På denne baggrund lægges der særlig vægt på, at pengepolitikken ikke er i stand til helt at styre den kortsigtede prisudvikling.
Against this background, particular emphasis is placed on the fact that monetary policy cannot fully control shortterm price developments.
Det forklares dog også, at inflation – i et længerevarende perspektiv – er et monetært fænomen. Det er derfor en kendsgerning, at pengepolitikken ved at modvirke de risici, der knytter sig til prisstabiliteten, kan styre inflationen på mellemlangt til langt sigt.
However, the chapter also explains that, when taking a longerterm perspective, inflation is a monetary phenomenon.
I henhold til ECBs strategi baseres de pengepolitiske beslutninger på en omfattende analyse af de risici, der knytter sig til prisstabiliteten.
In the ECB’s strategy, monetary policy decisions are based on a comprehensive analysis of the risks to price stability.
Analysen foretages ud fra to perspektiver, der anvendes til at vurdere prisudviklingen, og som indbyrdes supplerer hinanden.
Such an analysis is performed on the basis of two complementary perspectives for determining price developments.
Hensigten med det første perspektiver at vurdere inflationsudsigterne på kort til mellemlangt sigt, i det fokus lægges på den realøkonomiske aktivitet og de finansielle forhold i økonomien.
The first is aimed at assessing the short to mediumterm determinants of price developments, with a focus on real economic activity and financial conditions in the economy.
Der tages højde for, at prisudviklingen i den tidshorisont, der analyseres, påvirkes kraftigt af samspillet mellem udbud og efterspørgsel på markederne for varer, tjenesteydelser og produktionsfaktorer (fx arbejds- og kapitalmarkederne). ECB kalder dette den "økonomiske analyse".
It takes account of the fact that over those horizons, price developments are heavily influenced by the interplay of supply and demand in the goods, services and input (i.e. labour and capital) markets.
Det andet perspektiv, der kaldes den "monetære analyse", tager udgangspunkt i en længere tidshorisont og udnytter den langfristede forbindelse mellem mængden af penge i omløb og priserne. Den monetære analyse tjener primært til – ud fra et mellemlangt til langt perspektiv – at krydstjekke de kort- til mellemlangsigtede data fra den økonomiske analyse.
The second perspective, referred to as the “monetary analysis”, focuses on a longerterm horizon, exploiting the long-term link between the quantity of money in circulation and prices.
På baggrund af denne vurdering træffer Styrelsesrådet beslutning om det korte renteniveau, så det sikres, at inflations- og deflationspres imødegås, og at der på mellemlangt sigt fastholdes et stabilt prisniveau.
Based on this assessment, the Governing Council of the ECB decides on the level of shortterm interest rates to ensure that inflationary and deflationary pressures are counteracted and that price stability is maintained over the medium term.
Det forklares, hvorfor transaktionsomkostningerne i forbindelse med udvekslingen af varer og tjenesteydelser er meget høje i et pengeløst samfund, dvs. i en bytteøkonomi.
The chapter explains that in a world without money, i.e. in a barter economy, the transaction costs associated with the exchange of goods and services are very high.
Det forklares også, hvordan penge hjælper med til at opnå en mere effektiv udveksling af varer, og derved kommer forbrugerne til gode.
It also illustrates that money helps to achieve a more efficient exchange of goods and thereby enhances the welfare of consumers.
Desuden diskuteres penges rolle og grundlæggende funktioner nærmere (afsnit 2.1). Udformningen af de penge, der har været anvendt i forskellige samfund, har ændret sig i tidens løb.
These considerations are followed by a more detailed discussion of the role and the basic functions of money in Section 2.1.The forms of money used in societies have changed over time.
De vigtigste trin i pengenes historiske udvikling gennemgås og forklares i korte træk (afsnit 2.2).
The main historical developments are briefly reviewed and explained in Section 2.2.
På grund af den udbredte opfattelse af fordelene ved prisstabilitet er det vigtigt, at alle – og unge mennesker især – forstår, hvor vigtig prisstabilitet er, hvordan der bedst kan opnås prisstabilitet, og hvordan fastholdelse af stabile priser kan understøtte Den Europæiske Unions overordnede økonomiske mål.
Given the widespread recognition of the benefits of price stability, it is important that everyone, and young people in particular, understands the importance of price stability, how it can best be achieved, and how maintaining stable prices supports the broader economic goals of the European Union.
Denne bog er opdelt i forskellige kapitler.Alle kapitlerne indeholder basisviden, og de kan læses enkeltvis og uafhængigt af hinanden.
This book consists of various chapters: each of them contains basic information and can be referred to individually, as and when required.
I kapitel 4 og 5 behandles dog et mere komplekst stof end i bogens øvrige kapitler.
The degree of complexity is, however, higher in Chapters 4 and 5 than in the first few chapters.
For at kunne forstå kapitel 5 fuldt ud er det nødvendigt at have læst kapitel 3 og især kapitel 4 grundigt.
In order to understand fully Chapter 5, it is necessary to have read Chapter 3 and, in particular, Chapter 4 carefully.
De bokse, der er indsat i teksten, indeholder nærmere oplysninger om en række emner.
Additional boxes are provided to address some specific issues in more detail.
I kapitel 3 forklares det, hvorfor prisstabilitet er vigtig.
Chapter 3 explains the importance of price stability.
Først defineres begreberne inflation og deflation (afsnit 3.1).
It first defines the concepts of inflation and deflation (Section 3.1).
Efter et kort afsnit, hvori der fokuseres på en række problemstillinger omkring måling af inflation (afsnit 3.2), beskrives fordelene ved prisstabilitet/ulemperne ved inflation (eller deflation) nærmere i det efterfølgende afsnit (afsnit 3.3).
After a short section illustrating some measurement issues (Section 3.2), the next section describes the benefits of price stability and, conversely, the negative consequences of inflation (or deflation) in detail (Section 3.3).
Denne bog er opdelt i forskellige kapitler.
This book consists of various chapters: each of them contains basic information and can be referred to individually, as and when required.
Kapitlerne indeholder alle basisviden, og de kan læses enkeltvis og uafhængigt af hinanden.
The closing chapter contains a short description of the ECB’s monetary policy.
Indledningsvis gives der et kort overblik (afsnit 4.1), hvorefter det undersøges, hvilken indflydelse pengepolitikken har på renterne (afsnit 4.2).
Beginning with a brief overview (Section 4.1), it proceeds to investigate the influence of monetary policy on interest rates (Section 4.2).
Efterfølgende belyses renteændringers påvirkning af husholdningernes og virksomhedernes forbrugsbeslutninger (afsnit 4.3).
Subsequently the effects of interest rate changes on expenditure decisions by households and firms (Section 4.3) are illustrated.
I det næste afsnit gennemgås de faktorer, der på kort sigt driver inflationsprocessen (afsnit 4.4).
In the next section, the factors driving the inflationary process over the shorter term are reviewed (Section 4.4).
Der lægges særlig vægt på, at pengepolitikken alene ikke kan styre prisudviklingen på kort sigt, i det en række økonomiske faktorer kan påvirke inflationsudviklingen på kort sigt.
Particular emphasis is placed on the fact that monetary policy alone does not control shortterm price developments, as a number of other economic factors can have an impact on inflation within this timescale.
Det anerkendes dog, at pengepolitikken på længere sigter i stand til at styre inflationen (afsnit 4.5).
However, it is acknowledged that monetary policy controls inflation over the longerterm (Section 4.5).
Ordlisten og litteraturfortegnelsen bag i bogen er ment som en hjælp til at søge efter mere detaljerede oplysninger.
For more detailed information, please consult the Glossary and Bibliography at the end of this book.
Penge er en uundværlig del af en moderne hverdag.
Money is an indispensable part of modern life.
2.2 giver et overblik over de forskellige varer, der før i tiden har gjort det ud for penge.
2.2 provides an overview of the various goods that have served as money in the past.
Man får et bedre billede af disse funktioner, hvis man tænker på, hvordan folk handlede med hinanden, inden der var noget, der hed penge.
FUNCTIONS OF MONEY
Når vi i dag tænker på penge, tænker vi først og fremmest på rede penge i form af pengesedler og mønter.
If we have to define money today, we first think of banknotes and coins.These assets are regarded as money since they are liquid.
Sedler og mønter er aktiver, der på grund af deres omsættelighed (også kaldet likviditet) betragtes som penge. Det betyder, at de accepteres som betalingsmiddel, og at den år som helst kan anvendes til at betale med. Uden at sedler og mønters rolle som betalingsmiddel skal anfægtes, skal det nævnes, at der i dag findes en række andre former for meget likvide aktiver, som let kan omsættes til kontanter, eller som meget billigt kan anvendes til at betale med. Dette gælder fx indlån på anfordring og andre former for indskud i pengeinstitutter2, som derfor indgår som en del af den definition på penge, der ofte omtales som den brede pengemængde.
This means that they are accepted and are available to be used for payment purposes at any time.While it is uncontested that banknotes and coins fulfil this purpose, nowadays a number of other forms of assets exist which are very liquid and can be easily converted into cash or used to make a payment at very low cost.This applies, for instance, to overnight deposits and some other forms of deposits held with banks.2 Consequently, these instruments are included in those definitions of money often referred to as “broad money”.
Med andre ord kræver en vellykket byttehandel et gensidigt sammenfald af behov.
Paper money and bank deposits did not always exist.
En bager, som fx ønsker sig at bytte sig til en klipning, skal først finde en frisør, der vil acceptere brød i bytte for en klipning.
It would therefore be useful to define money in more general terms.
Hvis frisøren derimod ønsker sig et par sko, bliver han nødt til at vente, indtil ejeren af en skoforretning ønsker at bytte sig til en klipning.
Money can be thought of as a very special good that fulfils some basic functions.
En sådan bytteøkonomi indebærer store omkostninger; både i forbindelse med at finde den rigtige modpart og i form af ventetid og oplagring.
In particular, it should serve as a medium of exchange, a store of value and a unit of account.Therefore, it is often stated that money is what money does.
2 Indlån på anfordring, fx i form af en lønkonto, er midler, der umiddelbart er til rådighed til transaktionsformål.
History of the word “money” Money plays a key role in today’s economies.
Det bør bemærkes, at elektroniske penge på forudbetalte kort betragtes som indlån på anfordring.
It is certainly no exaggeration to say that “money makes the world go round” and that modern economies could not function without money.
De forskellige former for penge har ændret sig meget i tidens løb.
The English word “money” is of Roman origin.
Papirpenge og bankindskud har ikke altid eksisteret.
In return, the Romans built a shrine to Moneta, the goddess who warns or who gives advice.
Derfor kan det være nyttigt at definere penge mere generelt.
In 289 B. C. the first Roman mint was built in or near this temple, initially producing bronze and later silver coins.
Penge kan opfattes som en helt speciel vare, der opfylder en række grundlæggende funktioner. De skal bl.a. kunne anvendes som betalingsmiddel, værdiopbevaringsmiddel og regneenhed.
Many of these coins were cast with the head of Juno Moneta on their face. Hence the words “money” and “mint” are derived from her name.
ET KORT TILBAGEBLIK
HISTORY
Penge som betalingsmiddel For at undgå de ulemper, der er ved en bytteøkonomi, kan man bruge en vare som betalingsmiddel.
Without money, people were forced to exchange goods or services directly for other goods or services through bartering.
Denne primitive form for penge kaldes varepenge.
The English word “money” is of Roman origin.
Hvis en vare byttes for penge og pengene derefter til en anden vare, kan det ved første øjekast se ud, som om handlen bare er blevet mere kompliceret.
At the same time, it is obvious that goods serving as a medium of exchange should have some specific technical properties.
I et lidt større perspektiv kommer det dog hurtigt til at stå klart, at anvendelsen af en vare som betalingsmiddel betyder, at processen lettes betydeligt, i det der ikke længere kræves et gensidigt sammenfaldende behov, for at en udveksling af varer og tjenesteydelser kan finde sted. En af forudsætningerne for, at den pågældende vare kan fungere som penge, er selvfølgelig, at den accepteres som betalingsmiddel af alle økonomiske aktører i hele samfundet, enten pr. tradition, som en uformel konvention eller ved lov.
In particular, goods serving as commodity money should be easy to carry, durable, divisible and their quality should be easy to verify.
Penge som værdiopbevaringsmiddel Hvis den vare, der anvendes som penge, er værdifast over tid, kan den opbevares i længere perioder. Det betyder endvidere, at det bliver muligt at adskille salgshandlingen fra købshandlingen.
Money as a store of value If the good used as money maintains its value over time, it can be held for longer periods.This is particularly useful because it allows the act of sale to be separated from the act of purchase.
Penge har i dette tilfælde en vigtig funktion som værdiopbevaringsmiddel.
In this case, money fulfils the important function of a store of value.
Varepenge skal bl.a. være lette at transportere, holdbare, delelige og af en kvalitet, der let kan kontrolleres.
In other words: a successful barter transaction requires a mutual coincidence of wants to exist.
I en mere økonomisk forstand bør penge selvfølgelig være en sjælden vare, fordi det kun er sjældne varer, der har en positiv værdi.
A baker who, for instance, wanted a haircut in exchange for some loaves of bread would have to find a hairdresser willing to accept those loaves of bread in exchange for a haircut.
Varer, der også tjener som værdiopbevaringsmiddel, er derfor at foretrække frem for varer, der kun er betalingsmiddel. I princippet ville almindelige varer som fx blomster eller tomater kunne bruges som betalingsmiddel. De ville imidlertid ikke kunne bruges som værdiopbevaringsmiddel og er derfor sandsynligvis ikke blevet brugt som penge.
It is for these reasons that commodities that also serve as a store of value are preferable to commodities that only serve as a medium of exchange.