natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med hensyn til punkt to og tre må bemærkes, at arbejderbevægelsen hidtil har benyttet skattepolitikken som et væsentligt led i en indkomstudjævning og som et bidrag til en kollektiv opsparing, men skattetrykket i slutningen af I960'erne og i begyndelsen af 1970'erne udhulede som nævnt i afsnit 2 bl.a. arbejder nes reallønsfremgang og gav støtte til en bred politisk protestbevægelse. bevægelse.
As to the points two and three it can be noticed that so far the labour movement has used the fiscal policy as substantial part of an equalization of incomes and as a contribution to collective savings, but as already mentioned in section 2 the pressure of taxation at the end of the 1960's and at the beginning of the 1970's undermined among other things the increase of the worker's real wages and supported a broad political protest move ment .
Efter et fælles udvalgsarbejde mellem LO og socialdemokratiet fremkom en betænkning, som fik tilslutning på LO's kongres i 1971.
As the result of a common committee work between LO and the Social Democratic Party a report was published which was net with approval at LO's congress in 1971.
Derefter fremsatte en socialdemokratisk regering i januar 1973 et forslag til økonomisk demokrati. Selvom forslaget ikke kunne samle flertal i Folketinget, indgår det dog som et hovedforslag i den løbende debat.
In January 1973 a Social Democratic government then made a proposal for economic democracy Even if the proposal could not get a majority in the Folketing, it is, however, a main proposal in the current debate.
I korte træk indeholdt forslaget en forpligtelse for alle arbejds givere til at indbetale en vis procent stigende til et maksimum på 5 pet. af lønsummen efter en overgangsperiode på 10 år.
In outline the proposal contained an obligation for all employers to pay a certain percentage rising to a maximum of 5 per cent of the wage bill after a transitional period of 10 years.
2/3 af dette beløb skulle forblive som lønmodtagerkapital i aktieselskaber og give ret til udbytte og stemmer på aktieselskabets ge neralforsamling, mens 1/3 skulle indbetales til en central fond. Denne fonds midler kunne anvendes til investeringsformål.
Two thirds of this amount should remain as wage earner capital in limited liability companies and entitle to dividend and votes at the general meeting of the limited liability company, whereas one third was to be paid to a central fund.
Bade offentligt og privat ansatte skulle have lige store andele af fondsmidlerne i form af individuelle fondsbeviser, men forvaltningen skulle foregå kollektivt på den enkelte virksomhed gennem repræsentanter i bestyrelsen og den centrale fond via repræsentanter fra lønmodtagerorganisationerne, herunder LO.
Both public and private employees were to receive equally large shares of the means of the fund in the form of individual fund certificates, but the administration was to be made collectively at the individual company through representatives on the company board and in the central fund via representatives from the wage earners' organizations, including LO.
Fra partier til venstre for socialdemokratiet blev forslaget bl.a. kritiseret for at tillægge LO's ledelse for stor indflydelse og for at indføre lønskat.
The proposal was criticized by parties to the left of the Social Democratic Party for among other things conferring on LO's leadership too great influence and for introducing tax on wages.
Partierne til højre for socialdemokratiet, Dansk Arbejdsgiverforening og Industrirådet vendte sig imod ord ningens obligatoriske og kollektive karakter samt den forventede
The parties to the right of the Social Democratic Party, DA and The Federation of Danish Industries discountenanced the obligatory
22 negative påvirkning af omkostningsniveauet.
2 ) as DA is in favour of an extension of the ownership rights
DA's holdning til ØD er ikke totalt afvisende, idet DA er positivt stemt for
According to DA the companies' voluntary issue of employee shares may serve as the principal means.
2) en spredning af ejendomsretten.
3) has never been used to any large extent
Imidlertid eksisterer der allerede en lovgivning om fri­ villig udbyttedeling og sociale fonds fra 1957, som aldrig har 3 ) fået nogen særlig anvendelse. ■ Det politiske spørgsmål er der­for, i hvilken grad frivilligheden skal indskrænkes og en obli­gatorisk ordning udformes.
Therefore the political question is, to which degree is the voluntariness to be limited and an obligatory arrangement to be worked out?
Dette overvejes i en regeringskom­mission med repræsentanter fra DA og LO. Kommissionen, der ned­
This question is considered in a Government commission with representatives from DA and LO.
4] sattes i efteråret 1977, forventes at aflevere betænkning i 1978.
4 ) in the autumn of 1977, will deliver its report in 1978
Mens ØD­debatten primært er præget af den politiske magtforde­ling i Danmark, har det økonomiske omslag efter oliekrisen i 1973 ansvaret for en ændring i det klima, hvorunder samarbejds­formerne på virksomhedsniveau foregår omkring midten af 1970'erne.
Whereas the debate on economic democracy is primarily characterized by the political division of powers in Denmark, the economic crisis after the oil crisis in 1973 is responsible for the change of climate, under which the forms of cooperation at the company level take place about the middle of the 1970's.
Fra samarbejdsnævnets sekretariat rapporteres således, at der er opstået nye problemer for samarbejdsudvalgene.
The secretariat of the cooperation board thus reports on new problems for the cooperation committees.
På den ene side har den belastende konkurrencemæssige situation gjort ledelsen tilbageholdende med oplysninger til samarbejdsudvalgene om fore­stående ændringer.
On one hand the strained competitive situation has made management reluctant to inform the cooperation committees about coming changes.
Hvor oplysninger gives, er de begrænset af tavshedsklausuler, der vanskeliggør videreinformation fra ud­valgsrepræsentanterne til medarbejderne.
In the cases where information is given, it is limited by clauses of secrecy making recommunication from the representatives of the committees to the employees difficult.
Sådanne arbejdsbetin­gelser har svækket samarbejdsudvalgenes arbejde.
Such working conditions have weakened the work of the cooperation committees.
•På den anden side er der også ledelser, der har inddraget sam­arbejdsudvalgene i de tilpasninger, som konjunktursituationen har gjort nødvendig.
On the other hand there are also managements which have in volved the cooperation committees in the adaptations made necessary by the situation of business cycle.
Det gælder indførelse af arbejde på nedsat
This applies to the introduction of work on short time and dismissals in connection with the closing down of departments.
Hovedindtrykket ifølge sekretariatet er, at virksomhedernes le delse og ansatte arbejder aktivt med at udnytte samarbejdsorganisationen under den økonomiske krise, og specielt at inddrage flere ansatte gennem afdelings- og andre underudvalg.
- 25 - employees and have contributed to reorganizations not necessitating open conflicts According to the secretariat the main impression is that the management of the companies and the employees are taking an active part in utilizing the cooperation organization during the economic crisis and especially in involving more employees by means of departmental and other subcommittees.
Ved konsulenternes besøg på samarbejdsudvalgenes møder oplever de en positiv hold ning til samarbejde hos både ledelse og arbejdstagerrepræsentanter i samarbejdsudvalgene.
When the consultants are visiting the meetings of the cooperation com mittees they witness' a positive attitude to cooperation both from management and from workers' representatives in the co operation committees.
På kursus giver de ansattes repræsentanter derimod udtryk for en vis magtesløshed bl.a. på grund af angsten for arbejdsløshed. Konsulenterne mener dog ikke, at ar-
At seminars, on the other hand, the representatives of the employees give expression to a certain powerlessness among other things because of the fear of unemployment.
2) bejdsløsheden har sat samarbejdsudvalgsaktiviteterne i stå.
The consultants, however, do not think that unemployment has brought the activities of the cooperation committees to a hault2) .
De ansattes direkte deltagelse i ledelsens dispositioner vedrørende arbejdstilrettelæggelse m.v. synes heller ikke at være for svundet med konjunkturnedgangen; men det er åbenbart, at ledelsens interesse i nogen grad er vendt fra personalespørgsmål og organisationsform "på gulvet" til overordnet budgetkontrol, pro duktudvikling og marketingspørgsmål.
Neither does the employees' direct participation in the arrangements of the management with regard to work structuring ect. seem to have disappeared with the decline of the business cycle; but it is evident that to some degree the interest of the management has turned from staffing questions and form of organization "on the floor" to superior budget control, development of products and marketing questions.
Herom vidner virksomheds ledelsens øgede interesse i deltagelse i kurser om de sidscnævn-
This is proved by the management's in creased interest in participating in seminars on the last-mentioned topics and the declining number of participants in the first-
3) te emner og faldende deltagerantal til de førstnævnte.
3) mentioned topics
Det kan imidlertid godt være vanskeligt at vurdere udviklingen på de danske virksomheder, fordi slagordene om organisationsudvikling m.v. fra slutningen af 1960'erne i vidt omfang er opgivet til fordel for konkrete forandringer uden fængende betegnelser.
It can, however, be quite difficult to evaluate the development at the Danish companies, as to a high degree the watchwords about organizational development etc. from the end of the 1960's have been abandoned in favour of concrete changes without names
1) DA beretning 1974-75, s. 50-51, 1975-76, s. 28-29 & 1976-77, s. 36 2) Samtale med DA's og LO's konsulenter i Samarbejdsnævnets se kretariat v/Jacob Rue, Samarbejde nr. 2, marts 1977.
28-29 & 1976-77 p. 36. 2) Interview with DA's and LO's consultants in the secretariat of the cooperation board - Jacob Rue, Samarbejde nr. 2, marts 1977
I Danmark er arbejdsmarkedets regulering som nævnt i afsnit 2 først og fremmest arbejdsmarkedsorganisationernes sag.
The Role of the State As mentioned in section 2 the regulation in Denmark of the labour market is first and foremost the business of the labour market organizations.
Det gælder fastsættelsen af løn og arbejdstid; men også ved etableringen af statslige organer til kontrol af overenskomstindgåelse og over enskomstoverholdelse har organisationerne forberedt lovgivningen og fået udslaggivende indflydelse på valg af repræsentanter til de pågældende organer, d.v.s. Statens Forligsinstitution og Ar bejdsretten.
This applies to the fixation of wages and working hours; but also when establishing State organs controlling collective bargaining and the observance of these collective agreements have the organizations prepared legislation and got decisive influence on the election of representatives to the organs in question, i.e. the State Conciliation Board and the Labour Court.
I dette afsnit skal statens rolle med hensyn til ledelsesforhold på de enkelte virksomheder behandles.
This section will consider the role of the State with regard to the industrial relations system at the individual companies.
Her hersker den samme til stand som vedrørende det kollektive overenskomstforhold.
Here the same situation prevails as is the case with the collective agreement relations.
Staten er primært en serviceorganisation, men der er dog tegn på en me re aktiv holdning fra statens side fra slutningen af 1960'erne.
Primarily the State is a service organization. From the end of the 1960's there are, however, signs of a more active attitude on part of the State.
De områder, der skal behandles, angår statens støtte til samarbejdsudvalgene og de direkte samarbejdsformer, lovmæssig etablering af særlige udvalg til forbedring og kontrol af arbejdsmiljøet på virksomhederne og lovgivningsinitiativer vedrørende de ansattes deltagelse i topledelsens funktioner.
The following will deal with the State financial support to the cooperation committees and the direct forms of co-operation, legal establishment of special committees for the improvement and control of the work environment at the companies and legislative initiatives concerning the employees' participation in the functions of the top management.
Gennem Danmarks Erhvervsfond (handelsministeriets produktivitetsudvalg) yder staten et bidrag til samarbejdet mellem arbejdsgivere og arbejdere.
Through The Danish Productivity Council (Danmarks Erhvervsfond = the productivity committee of the Ministry of Commerce) the State contributes to the cooperation between employers and employees.
Bidraget udgør i midten af 197 0'erne 150.000 kr. om året til virksomhedskonferencer og 2 00.000 kr. til andre samarbejdsprojekter.
In the middle of the 1970's the yearly contribution is 150,000 D.Kr. to company conferences and 200,000 D.Kr. to other cooperation projects.
Hertil kommer tilskud til specielle foranstaltninger som f.eks. produktionen af undervisningsfilm vedrørende samarbejdsspørgsmål.
Add to this grants to special arrangements like e.g. the production of educational films about co operation questions.
I 1975 udbetalte Erhvervsfonden 650.000 kr. til dette formål.
In 1975 The Danish Productivity Council
Forbedring af arbejdsmiljøet
1 ï ï ï E £ ' 2 Y § i P § S t _ 2 Î _ Î Î } § _ Î Î 2 E l S _ i D Y i ï ! 2 D 5 [
Arbejdsmiljøet på den enkelte virksomhed kom i søgelyset omkring 1970.
The work environment of the individual company was in the limelight about 1970.
Som i andre industrilande eksisterede der en arbejderbeskyttelseslovgivning i Danmark, men stigningen i levestandarden i I9601erne havde ikke i særlig grad medført en tilsvarende for bedring af arbejdsmiljøet.
Like in other industrial countries there was a Factory Act in Denmark, but the rise in the standard of living in the 1960's had to no particular degree resulted in a corresponding improvement of the work environment.
Tværtimod påførte fremkomsten af nye materialer og en forceret rationalisering arbejderne nye ricisi.
On the con trary, the appearance of new materials and a forced rationalization caused the workers new risks.
Efter fælles forberedelse i LO og DA samt i et folketingsudvalg vedtog Folketinget i 1975 en ny arbejderbeskyttelseslov, betegnet arbejdsmiljøloven.
After a joint preparation in LO and DA as well as in a parliamentary committee the Folketing in 1975 passed a new Factory Act called The Work Environment Act.
Med denne lov inddrages de ansatte i kon trollen af arbejdsmiljøet gennem oprettelsen af sikkerhedsgrupper bestående af en arbejdsleder og en valgt sikkerhedsrepræsentant i de enkelte afdelinger.
With this act the employees are involved in the control of the work environment through the establishment of security groups consisting of a supervisor and an elected security representative in the individual sections.
Sikkerhedsgrupperne vælger to ar bejdsledere og to sikkerhedsrepræsentanter til et sikkerhedsudvalg for virksomheden med dennes leder som formand.
The security groups elect two supervisors and two security representatives to the security committee of the company having the manager of the company as its chairman.
Det er sikkerhedsudvalgets opgave "at planlægge, lede, rådgive og orientere om samt føre kontrol med sikkerheds- og sundhedsarbejdet
The object of the security committee is "to plan, direct, advise and brief as well as to
2) inden for virksomheden."
2) supervise the work of security and health within the company"
Arbejdsmiljøloven er en rammelov, hvor arbejdsmarkedsorganisationerne har fået et stort ansvar for udfyldelsen af bestemmelserne.
The Work Environment Act is a framework law, where the labour market organizations have got great responsibility for fulfilment of the provisions.
De overvåger således arbejdet med arbejdsmiljøets forbedring gennem branchesikkerhedsråd og et arbejdsmiljøråd, der har indstillingsret til arbejdsministeren.
They look after the work with improvement of the work environment through trade security councils and a work
2) Lov om arbejdsmiljø af 23. december 1975. §§ 6 & 7. 3) Samme, §§ 14, 66 & 67. Page 120
2) Work Environment Act from 23rd December 1975 (Lov om arbejds miljø) . §§ 6 & 7. Page 108
Organisationernes opbakning er sikret gennem den nye lov, og sikkerhedsrepræsentanterne har ifølge loven fået den samme be skyttelse som tillidsmænd.
The support of the organizations is secured in the new act, and according to this act the security representatives have got the same protection as shop stewards.
Endvidere er der iværksat et kursus på 32 timer for alle sikkerhedsrepræsentanter.
Furthermore a seminar lasting 32 hours has been started for all security representatives.
En statslig ar bejdsmiljøfond betaler kursusmaterialer, uddanner instruktører til at lede kursus og giver tilskud til kursusafgifter.
A State work environment fund pays the seminar materials, trains instructors to lead the seminar and subsidizes the seminar fees.
Da der skal vælges ca. 60.000 sikkerhedsrepræsentanter vil det med den nuværende kursuskapacitet dog tage mindst 3 år at få de først valgte uddannet.
Incidentally, these fees are paid by the employers who also cover 2)· the lost earnings As approximately 60,000 security representatives are to be elected, it will take at least 3 years with the present seminar capacity to have the first-elected representatives trained.
På grund af afgang og ændrede arbejds miljøforhold må denne kursusvirksomhed antages at blive en kon tinuerlig foreteelse i fremtiden.
Because of retirement and changed work environmental conditions this seminar activity must be supposed to be a continuous phenomenon in future.
Sikkerhedsudvalgenes arbejde overlapper til dels samarbejdsudvalgenes" arbejde, og der er derfor opstillet den retningslinie fra samarbejdsnævnet, at samarbejdsudvalgene kun skal tage sig af de principielle retningslinier pa arbejdsmiljøområdet."
The work of the security committees partly overlaps the work of the cooperation committees, for which reason the cooperation board has laid down the line that the cooperation committees are to attend only to the fundamental lines within the work 3) environment .
Hvorie des koordineringen af de to former for samarbejde vil udvikle sig er imidlertid endnu uklart.
How the co-ordination.of these two kinds of co operation will develop is, however, still not clear.
Der er en potentiel mulighed for, at samarbejdet mellem arbejdere og arbejdsgiver er blevet bibragt en ny dynamik på grund af de konkrete miljøopgaver, der i deres udformning er af meget vidtrækkende karakter.
The potential possibility exists that the cooperation between employees and employer has been given new dynamite because of the concrete work environmental tasks which in their structure are of a very farreaching nature.
De indebærer så ledes bl.a., at de ansattes repræsentanter skal inddrages i plan lægningsopgaver af betydning for arbejdsmiljøet.
E.g. they imply that the employee represen tatives are to be involved in planning tasks being of importance to the work environment.
1) Samtale med LO sekretær Bent Nielsen og. kontorchef Leif Rasmussen, DA v/ Robert Holmberg.
1) Work Environment Act from 23rd December 1975. §§ 14, 66 & 67. 2) Samtale med LO sekretær Bent Nielsen og kontorchef Leif Rasmussen, DA v/Robert Holmberg. Samarbejde nr. 1, januar -februar 1978.
I forbindelse med en gennem flere år forberedt ændring af den danske aktieselskabslov blev der efter en ret kort overvejelsesperiode i 1972 på initiativ af LO og socialdemokratiet indføjet bestemmelser om valg af to arbejdstagerrepræsentanter i aktieselskabsbestyrelser for aktieselskaber med mere end 50 ansatte, såfremt mindst halvdelen af de ansatte siger ja hertil. Alle Folketingets partier og bl.a.
In connection with a change of the Danish Companies Act, which had been prepared for several years, provisions were inserted after a rather short period of consideration in 1972 on the initiative of LO and the Social Democratic Party, which provisions concerned the election of two employee representatives in company boards of companies with more than 50 employees, provided at least half of the employees give their consent.
DA og Industrirådet støttede denne nye bestemmelse i den ny aktieselskabslov, der trådte i kraft den 1. januar 1974.
Companies Act, which came into force on the 1st January, 1974
I et cirkulære fra hovedorganisationernes samarbejdsnævn udsendt i januar 1974 præciseredes forbindelsen mellem arbejdstagerrepræ- sentanterne i bestyrelsen og samarbejdsudvalget, der bl.a. skulle formidle information fra bestyrelsen til de ansatte. 2)
In a circular from the cooperation board of the main organ izations from January 1974 the connection between the employee participation on company boards and the cooperation committee was defined, which among other things was to supply the employees
I de mere optimistiske kommentarer til den nye form for arbejdstagerdeltagelse udtrykkes forventninger om, at repræsentationen i bestyrelsen kan være en løftestang for samarbejdet i andre or-
The more optimistic comments on the new form of employee participation express the expectations that the participation on the board may be a lever for the cooperation in other organs ' and give the work of the board a vitamin injection
4) DA's førstedirektør Arne Lund i Dansk Industri, nr. 4, april 1971 s. 16 .
4, april 1971. p. 16.
Ved en undersøgelse inden for Dansk Arbejdsgiverforenings område i maj 1975 konstateredes, at halvdelen af de ca. 1000 virksomheder med mindst 50 ansatte havde etableret arbejdstagerrepræsentation i bestyrelsen.
Others have described the employee participation on the board as a dummy "creating no form of coinfluence at all" .
I følge en mere detailleret undersøgelse i 17 virksomheder var hovedindtrykket, "at lønmodtagerrepræsentcinterne har været forholdsvis passive i bestyrelsen," og at arbejdet i sam­arbejdsudvalgene stort set har været uændret. "Dog er informationen
Within the trade union movement the same point of view has been main tained, and LO's acceptance of employee representation without a corresponding share of the capital of the companies was a new
2) til samarbejdsudvalgene flere steder blevet udvidet."
3) company board
Staten har ikke givet et særligt bidrag til uddannelse af arbejds­tagerrepræsentanter i bestyrelsen i stil med sikkerhedsrepræsentant­uddannelsen.
17 companies the main impression was"that the wage earner representatives have remained comparatively passive in the board", and that the work of the cooperation committees on the whole has been unchanged.
Derimod er de to hovedorganisationer m.fl. aktive med kursustilbud.
"However, the briefing to the cooperation
I sammenhæng med forslaget til ny aktieselskabslov behandlede Folketinget også det i afsnit 4 nævnte forslag til lønmodtagernes medejendomsret ( ØD ), men det fik ikke Folketingets tilslutning.
4) committees has increased in several places
Ved en betragtning af statens rolle på arbejdsmarkedet efter den anden verdenskrig bemærkes en ændring i forholdet til arbejdsmar­kedsorganisationernes forhandlinger i 1960'erne, som slog igennem på virksomhedsniveau i 1970'erne.
When considering the role of the State on the labour market after World War II a change is noticed of the relationship to the negotiations of the labour market organizations in the 1960's, which penetrated at the company level in the 1970's.
Staten tog ikke noget initiativ fil at ændre på forholdene på virksomhedsniveau i 1960'erne.
The State took no initiative in chancing the conditions on the company level in the 1960's.
Fra 1970'erne må derimod erindres om arbejdsmiljølov og ændringer ne i aktieselskabsloven, der begge forberedtes inden konkunkturomslaget.
From the 1970's the Work Environment Act and the changes of the Companies Act must be recollected, which were both prepared prior to the change of business cycle.
Disse love har tilsammen berørt både bunden og toppen i den sædvanlige ledelsespyramide.
Combined, these acts have affected both the bottom and the top of the usual management pyramid.