natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For det andet tog modellen ikke hensyn til den tvingende art af arbejdsprocessens elementer, og modellen var for det tredie ude af stand til at forklare, hvorfor vedkommende kon­fronteredes med den "objektive fare". Dette tredie punkt har rele­vans for økonomiske, sociale og politiske faktorer, som er bestem­mende for folks valg af beskæftigelse.
Secondly, the model did not consider the compulsory nature of elements in the work process and, thirdly, the model was unable to explain why the person was confronted with the "objective danger".
Evne til
Page 86
Fysiologisk at und respon i kvaestelser og/eller skade
56 factors conditioning people's choice of work.
En beslutningsmodel af et ulykkestilfaeldes proces Udarbejdet af Surry (I969) og modificeret af Arbetarskyddsfonden.
The Combined Model of Svanström et. al.
67 men af arbejdsprocessen som en almen abstraktion.
They believed that the "objective danger" should be derived not from a study of separate individuals' behaviour, but from the work process as a general abstraction.
Gennem en sådan "objektivisering" af modellen fik studien vedr. individuelle hand linger og beslutningsprocessen et langt mere solidt grundlag. Svanström et al.
By 'objectivizing' the analysis in this way a much firmer foundation for the study of individual actions and decision making could be laid. Svanström et. al.
(1975) valgte at modificere modellen gennem til føjelsen af en yderligere sekvens, analog med de to andre. Denne sekvens, en systematisk analyse af den med arbejdsprocessen naturligt forbundne objektive fare, blev føjet til øverst, på modellen.
(1975) chose to modify the model by the addition of still another sequence analogous to the other two.
De troede, at dette "arbejdsprocesniveau" burde beskrives i forbindelse med arbejdsfunktioner, arbejdsredskaber, arbejdsmateriale, miljømæssige vilkår og strukturelle forhold.
This "work process" level should, they felt, be described with regard to work operations, work implements, work material, environment conditions and structural conditions.
Svanström beskriver modellen mere indgående andetsteds, og dens fordele sammenfattes her.
Svanström discusses the model in more detail elsewhere, its advantages will be summarized here.
Modellen er for det første afhængig af ulykkestilfældedefinitioner, baseret på resultatet af ulykkes tilfældets proces. Grunden hertil er, at man kan aflede tre muli ge resultater: personlige kvæstelser, materiel skade og undsluppet, med nød og næppe.
Firstly, the model is independent of any accident definition based on the result of the accident process; this is because three possible results can be derived; personal injury, material damage and narrow escape.
Det fremgår heraf, at udviklingen af et ulykkes tilfælde og den kritiske hændelse ifølge modellen formodedes at finde sted ud fra så at sige de samme kausale faktorer.
From this it can be seen that in the model development an accident and critical incident were assumed to result from virtually the same causal factors.
Modellen er for det andet uafhængig af en nøjagtig begrænsning af ulykkesprocessens tidsforlængelse - fordi faktorsamspillet, for de for skellige tilfælde udledes på samme måde.
Secondly, the model is independent of an exact limitation of the extension in time of the accident process - because the factor interactions for different cases are derived in the same ways.
Modellen udleder for det tredie faktorsamspillet, der definerer det enkelte menneskes konfrontation med en objektiv fare og hensætter vedkommende i en risikosituation.
Thirdly, the model derives the factor interaction that defines the individual's confrontation with an objective danger and brings him into a risk situation.
Denne model kan "sammenfatte og generalisere de gennem særskilte observationer erhvervede kundskaber.
This model can 'summarize and generalize knowledge gained through separate observations.
Den giver almene informationer om arbejdsprocessen .... når disse (informationer) er til stede, kan modellen levere det relevante kundskabsområde vedr. arbejdsprocessen.
It yields a general knowledge of the work process .... when this (knowledge) is present the model is able to deliver a relevant body
DEN Økonomi
Economy Aims
SAMFUNDET Økonomi Arbejdsmarked Lovgivning
SOCIETY Economy Labour market Legislation
03 Er opfattelse mulige
03 Is perception possible
04 Er en intellektuel behandling af informationerne mulig
04 Is intellectual treatment of the information possible
06 Giver systemet tilstraekkeligt spillerum for adfaerdssvingnjnlÄer
06 Does the system give ade quate space for behaviour, fluctuations
12 Opdager vedkommende advarslen
12 Does the person discover warning^
13 Kender han noget til advarslen
13 Does he know the warning
15 Ved han, hvordan faren kan undgås''
15 Does he know how, to avoid the danger .^YES
16 Er valget frit^f^' 17 Beslutter vedkommende at undgå faren
16 Is there freedom of choice 17 Does the person decide^ to avoid the danger,
18 Er vedkommende i stand til at undgå faren
18 Is he able to avoid the danger
22 Opdager vedkommende, at faren er sat 1 gang
22 Does person discover that danger is s triggered ^^YES 23 Does he know the danger has been triggered 24 Can the danger be avoided
25 Ved vedkommende, hvorledes faren kan undgås
25 Does person know how to avoid danger ./
26 Er valget frit 27 Beslutter vedkommende_ at undgå faren
26 Is there freedom of choice
28 Kan vedkommende ' undgå faren ,/j a
27 Does person decide to avoid danqer ^YES 28 Can he avoid the danger
En handlingsorienteret model (Lagerlöf, 1975)
An Action-Oriented Model (Lagerlöf, 1975)
Som tidligere nævnt anvendte Lagerlöf samme udgangspunkt som Svanström et al., nemlig at den enkelte selv er ansvarlig for sin handling og følgelig også for fejlene, han måtte begå.
Lagerlöf began, as mentioned previously, from the same point as Svanström et. al,, that is that the individual himself is responsible for his acts and so also the errors he may commit.
Den enkelte kan eventuelt handle som en pålidelighedsfaktor eller som en upålidelighedsfaktor, omend dennes adfærd, som Lagerlöf erklærer, samtidigt kontrolleres (eller snarere influeres) af systemet, der tvinger (opmuntrer) vedkommende til at fungere upålideligt, d.v.s. at, løbe en risiko.
The individual may act as a reliability factor or as an unreliability factor although as Lagerlöf says at the same time, his behaviour is controlled (or rather influenced) by the system which compels (encourages) him to function unreliably, that is to take risks.
Tekniske foranstaltninger alene kan derfor ikke reducere ulykkestilfældene; men "opmærksomheden må rettes mod faktorerne i miljøet, der kontrollerer den individuelle adfærd, idet disse faktorer bevæges i en retning, som får den enkelte til at løbe færre risikoer"(Lagerlöf).
Technical measures alone will, therefore, be unable to cut down on accidents, 'attention must be paid to those factors in the environment which control individual behaviour, moving them in a direction that will minimize the individual's risk taking'(Lagerlöf ).
Ved første gennemlæsning lyder dette som et forsøg på at modificere mennesker efter Skinners rottetradition.
On first reading this sounds like an attempt at people-modification in the rat-tradition of Skinner.
Det er dog sikkert snarere sådan, at Lagerlöf tror på, at den en kelte arbejder bør involveres i forebyggelsen af sine egne ulykkestilfælde. kestilfælde.
However, it seems more true to say that Lagerlöf beleives individual workers should be involved in their own accident prevention.
Lagerlöf påstår'!* at ulykkestilfælde ikke blot forårsages af en række uforudsete Jiændelser, men også på grund af virkningen af ret varige faktorer på og omkring arbejdspladsen, som eventuelt kan være potentielle, bidragende faktorer til et ulykkestilfælde.
Accidents, Lagerlöf says, are caused not only by a number of unforeseen events but also by the operation of fairly permanent factors in and around work which may be potential contributory factors in an accident.
Disse faktorer kan måske på deres side være afhængige af faktorer uden for det beskrevne system.
These factors may in turn depend on factors outside the system described.
Lagerlöf har opbygget sin model af ulykkestilfælde omkring risikoerne i det fysisk-tekniske arbejdsmiljø, den enkeltes adfærd i en risikosituation og de kontrollerende systemer, der kan tænkes at påvirke den enkeltes adfærd.
Lagerlöf has built up her accident model around the risks in the physicotechnical working environment, the individual's behaviour in a risk situation and the controlling systems that may conceivably affect the individual's behaviour.
Hun er en af de få forskere, der oven i købet kommenterer betydningen af socialtekniske overvejelser.
She is one of the few researchers who even comments on the importance of socio-technical considerations.
Pengene, en organisation giver ud på at gøre miljøet ufarligt,så som i rumprogrammet eller i forbindelse med atomkraft, antyder ikke blot de naturligt med systemet forbundne farer som i disse to eksempler, men i ikke udpræget teknologiske systemer er det et tegn på virksomhedens interesse i sikkerhed i forhold til produktivitet.
The money which an organization spends to make an environment safe such as in the space programme or nuclear power will be an indication not only of the hazards inherent in the system as with these two examples, but in low technology systems also of the organisation's concern for safety relative to productivity.
Denne forfatterindefremhæver et andet vigtigt punkt, nemlig at modeller, der forud sætter, at den enkelte løber risikoer, forudsætter, at han er frit stillet m.h.t. at træffe beslutninger. Ser man på
Another important point which this author emphasises is that models which assume that the individual is a risk taker assume that
70 ulykkestilfældeprocessen inden for rammerne af et socialt-teknisk system, bliver det klart, at beslutningsprocessen bliver mere el ler mindre påvirket af en række kontrollerende faktorer.
When viewing the accident process within the framework of a socio-technical system it is clear that decision making will be more or less affected by a number of controlling factors.
Disse faktorer omfatter den organisationsmæssige struktur, aflønningsmetode, almindeligt tilsyn o.s.v., og medlemmer af en arbejdsgruppe kan også have indflydelse på beslutningsprocessen i kraft, af gruppe normerne for aspekter som f.eks. holdningen til personligt sikker hedsudstyr, risikoer, der løbes, eller arbejdspladsen.
These factors include the organisational structure, method of wage payments, line supervision etc. and the members of a work group may also affect decisionmaking on the strength of group norms with regard to such things as attitude to personal safety equipment, risk-taking or work place.
Faktorer i det omgivende samfund, så som love, regulationer, direktiver, berettigelse til erstatning for kvæstelser og forholdene på arbejdsmarkedet kan også virke kontrollerende på et menneskes beslutninger.
Factors in the surrounding society such as laws, regulations, directives, eligibility for injury compensation and the state of the labour market may also control individual's decisions.
Lagerlöf understreger, at faktorer, som kontrollerer menneskets hand linger bør struktureres på en sådan måde, at de minimerer mulig heden for, at folk tvinges til at. løbe en risiko, og at. den enkelte bør forsynes med bedre perceptuelle færdigheder til at erkende risikoer, tillige med bedre understøttende bevismateriale, på hvilket en vurdering af risikoen kan baseres.
Lagerlöf emphasises that factors which control individual's actions should be structured so as to minimize coerced risk-taking and that the individual should be provided with better perceptual capabilities for recognising risks together with better supporting evidence on which to base risk assessment.
Denne fremgangsmåde har vist. sig at, være mere relevant på arbejdspladser med mindre intens teknologi, hvor risikoerne er ret indlysende, og hvor omkostningerne forbundet med at løbe en risiko kan vurderes.
This approach has been seen to be more relevant in low technology workplaces where risks are fairly obvious and the costs of risk-taking assessable.
I situationer med fremskreden teknologi, som f.eks. atomkraftværker, gør teknologiens art det langt vanskeligere for operatørerne at vurdere risikoerne.
in high technology situations, e.g. nuclear power plants, the nature of the technology makes assessment of risks much more difficult for operators.
De mange, vidtgående publicerede fejlsikre anordninger kan eventuelt opmuntre operatørerne til at løbe større risikoer.
The many, much publicised, failsafe devices may encourage greater risk-taking by operators.
For nyligt kom et tilfælde f.eks. for dagen, hvor betjeningspersonalet i et atomkraftværks kontrolrum slukkede for visse alarmsystemer for at gøre deres skift mere fredeligt (J. Seminara (personlig meddelelse)).
For example, a recent incident came to light where operators in a nuclear power plant control room were switching off certain alarm systems to give themselves a more peaceful shift (J. Seminara, personal communication).
Indviklede kontroltavler kan måske virke som en distancering af operatørerne fra processen, således at omfanget af de løbne risikoer ikke bliver
Complex control panels may have the effect of distancing operators from the process so that the extent of the risks being taken is not fully understood.
71 fuldtud forstået. Nyere dokumentarisk materiale, fra en rapport om Three Mile Island ulykken tyder på, at det kan være katastrofalt at glemme eller forsøge at fjerne den menneskelige faktor fra de signet af meget komplicerede tekniske systemer (Embrey, 198I).
LAGERLÖFS ACTION-ORIENTED MODEL
1 OPFATTELSES­
¡PERCEPTION r
En ny model af ulykkestilfældes årsagssammenhæng
A New Model of Accident Causation
En gennemlæsning og evaluering af litteraturen resulterede i forskellige overvejelser af udviklingen af en ny model. Flere vig tige og tilgrundliggende punkter er følgende:
In the process of reading and evaluating the literature various considerations for the development of a new model were formed.
Samspillet mellem person-miljø finder sted inden for en orga nisation, og dennes socialtekniske egenskaber influerer arten af dette samspil.
3) The person-environment interaction takes place within an organisation whose socio-technical characteristics will influence the nature of that interaction.
"Et farligt miljø er et ulykkestilfælde, der venter på at ind træffe'.
4) 'A hazardous environment is an accident waiting to happen'.
Det enkelte offers rolle i et ulykkestilfældes årsags sammenhæng er blevet overdrevent fremhævet på bekostning af tilsidesættelsen af andre hensyn.
The individual victim's role in accident causation has been over-emphasised at the cost of ignoring other considerations.
Disse påvirker den enkeltes angrebsmåde til hans/hendes samspil inden for systemet.
These will affect the individual's approach to his/her interactions within the system.
Systemfremgangsmåden understreger det samlede systems dynamiske art. Den kendsgerning, at den enkelte konstant modtager feed back fra miljøet, og at det eksterne miljø konstant påvirkes af vedkommende person betyder, at hvert eneste øjeblik adskil ler sig fra alle andre.
The fact that the individual continually receives feedback from the environment and the external environment is continually being affected by the person means that any one moment differs from any other.
Epidemiologiens beskrivende fremgangs måde tager ikke tilstrækkeligt hensyn til denne forbigående tilstand.
The descriptive approach of epidemiology does not take this transient state into account sufficiently.
Fremgangsmåden med den kritiske hændelse er mere fordelagtig end en undersøgelse af ulykkestilfælde post hoc og har langt større udviklingsmuligheder for overvejelserne af forebyggen de foranstaltninger.
7) The critical incident approach has advantages over studying accidents post hoc, and has far greater scope when considering preventive measures.
En model af ulykkestilfælde - Baggrunden, ud fra hvilken ulykkestilfælde finder sted
An Accident Model - The Context Within Which Accidents Occur
De ikke-speci-fike modeller af ulykkestilfælde-teorier blev sammenfattet, og litteraturen om skifteholdsarbejde, som giver fingerpeg om visse faktorers indflydelse på ulykkestilfældenes antal, blev undersøgt.
The generic models of accident theories were abstracted and the literature on shiftwork, which gives clues as to the influence of certain factors on accident rates, was examined.
Nogle andre af livets aspekter, man anså for at være differentialt aktive i forhold til de forskellige skift, blev også taget i be tragtning.
Some of the other aspects of living considered to be differentially active in relation to the different shifts were also considered.
De to emnegrupper - 1) indflydelserne på skifteholdsarbejde og 2) ulykkestilfælde-forårsagende faktorer - undersøgtes til sammen for at finde ud af, hvilke af disse eventuelt forårsagede forskellige antal ulykkestilfælde på de forskellige skift og for at se nærmere på grundene hertil.
The two groups of items - (1) influences on shiftwork and (2) accident causation factorswere then considered together to see which were likely to cause different numbers of accidents on different shifts and to investigate the reasons for this.
Modellen blev udviklet ud fra hypotesen om, at et ulykkestilfælde finder sted, når der er et samspil mellem mennesket og mil jøet.
The model was developed from the basic hypothesis that an accident occurs when the human being and the environment interact.
Der er mange varierende aspekter af miljøet, som gør et ulykkestilfælde mere eller mindre sandsynligt.
There are many different aspects of the environment which render an accident more, or less, likely.
På samme måde er der mange aspekter af det enkelte menneske, som gør det mere eller mindre sandsynligt for ham eller hende at komme ud for et ulykkes tilfælde.
In the same way there are many aspects of any one individual which render him or her more or less likely to have an accident.
Hele denne studie anser helt bevidst folk for at være individuelle væsener, fordi det praktisk talt er umuligt at for udsige det ene eller andet menneskes handlinger på det ene eller andet tidspunkt - man kan blot specificere faktorerne, der gør et ulykkestilfælde mere eller mindre sandsynligt.
People are viewed as individuals throughout this study quite deliberately because it is virtually impossible to predict any one person's actions at any time - one can only itemize factors which make an accident more or less likely.
Hver enkelt faktor i modellen forklares for sig, fordi nogle kan forekomme flertydige ved første øjekast.
Each factor in the model has been explained separately as some may initially appear ambiguous.
Det er imidlertid vigtigt at pege på, at samspillet, mellem menneske-miljø finder sted på baggrund af en organisation, som kan have indflydelse på alle aspekter af samspillene inden for denne.
It is, however, important to point out that the individual-environment interaction takes place within the context of an organisation which can influence all aspects of the interactions within it.
Det er et andet vigtigt punkt, at de fleste faktorer direkte eller indirektepåvirker hinanden indbyrdes - selv om man er klar over kendsgerningen, at diagrammet kun indeholder de mest direkte og betydeligste forbindelser.
Another important point is that most factors interact directly or indirectly with one another - although this fact is recognised, only the most direct and important links are present on the diagram.
Det vil ses, at modellen forbinder aspekter af personen, ud ledt af hans eller hendes personlige egenskaber, samt aspekter af miljøet, som personen er i samspil med. Den prikkede linie, som adskiller personens aspekter fra miljøets aspekter, er grænsefladen, hvor kontakten finder sted, og hvor der er mulighed for, at der vil ske et ulykkestilfælde.
It will be seen that the model links aspects of the person, drawn from his or her personal characteristics, and aspects of the environment with which the person is interacting. The dotted line separating the person aspects from the environmental aspects is the interface where contact occurs and consequently where there is potential for an accident to occur.
Grænselinien, der omgiver blokdiagrammernes, har til hensigt at repræsentere organisationen, inden for hvilken en arbejdsulykke vil finde sted.
The boundary surrounding the block diagrams is intended to represent the organisation within which an industrial accident will occur.
Hvad ulykkestilfælde i hjemmet angår, kan dette eventuelt repræsentere hjemmet, men i denne situation er det symbolsk for den industrielle organisation med sine interne kotymeregler, skikke o.s.v.
In the case of domestic accidents this could represent the home but in this situation it is symbolic of the industrial organisation with its internal codes, mores etc.
Kommentarerne til højre for diagrammet er eksempler på måderne, på hvilke visse aspekter af organisationen kan influere aspekterne af mennesket og miljøet, der undersøges. Personaleafdelingens rekrutteringspolitik har f.eks. indflydelse på mennesket, organisationen an sætter.
The comments on the right hand side of the diagram are intended as examples of ways in which certain aspects of the organisation may
Faktorerne ved 1 (a), d.v.s. fysiske færdigheder, opfattelsesevne og karakteristiske egenskaber, er placeret, på grænselinien, fordi disse er det enkelte menneskes karakteristiske egenskaber, som han/hun tager med sig til organisationen som følge af tidligere uddannelse, erfaringer, undervisning o.s.v.
The factors at 1 (a), i.e. physical abilities, perceptual understanding and character traits have been placed on the boundary line because these are characteristics of an individual which he brings into the organisation as a result of his previous training, experience, education etc.
Vedkommendes opfattelsesevne og fysiske færdigheder influeres af miljøet, og dette tilkendegives med pile.
The person's perceptual understanding and physical abilities will be influenced by the environment and this is represented by arrows.
På den anden side vil mennesket selv have en indflydelse på udstyrets forfatning og de miljømæssige arbejdsvilkår.
Conversely the person him(her)self will have an effect on the state of equipment and the environmental work conditions.
Udstrækningen af den indflydelse, hvert en kelt menneske har, kan være lige så afhængig af organisationens demokratiske eller autoritære art som af fagforeningernes magt o.s.v.
The amount of influence any individual has may depend as much on the democratic or authoritarian nature of the organisation as on the power of trade unions etc.
En prikket linie forbinder udstyrets forfatning og de miljømæssige arbejdsvilkår med den fysiologiske tilstand for så ledes at repræsentere kendsgerningen, at disse faktorer eventuelt kan influere menneskets holdning over for arbejdet og måske også indstillingen til sikkerhedsfaktorerne.
A dotted line links the state of equipment and the environmental work conditions with psychological state to represent the fact that these factors may influence the person's attitude towards work and perhaps also towards safety factors.
De politiske faktorer er blevet placeret uden for organisationens grænselinier for at tilkendegive deres eksterne art. Selv om pilene antyder, at sådanne faktorer påvirker formgivningen
Political factors have been placed outside the organisation boundary to represent their external nature.
77 af udstyr og miljø, er det klart, at politikker også kan påvirkemange andre aspekter som f.eks. hvem man rekrutterer og visse socialtekniske aspekter inden for organisationen.
Although the arrows suggest such factors affect equipment and environment design, it is clear that politics may also have an effect upon many other aspects such as who is recruited and certain socio-technical aspects within the organisation.