natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For arbejderen med en produktivitet over gennemsnittet medførte dette en løn forbedring, mens det for arbejderen under gennemsnittet, med førte en forringelse. (Se figur A og B, side 11).
For the worker with an above-average productivity this provided a better wage, while those with a below-average productivity experienced a worsening in their wage.
Disse lønsystemer kræver ikke en arbejds studieafdeling på en virksomhed, da fastsættelsen af normerne ikke kræver den samme nøjagtighed som ved ren akkord.
Bonus ­ and other productivity­related wage systems are the newly expanding wage forms in Danish industry.
Grafisk udtrykkes forskellen mellem ren akkord, blandet akkord og bonuslønsystemer mv. normalt sådan:
Graphically, we can express the differences between pure piece­work, mixed piece­work and bonus systems, etc., as follows:
Figur A viser sammenhængen mellem løn og arbejdsydelse, som forholdet mellem aksernes længder.
Figure A shows the association between wage and performan­ce, determined by the relation between the length of the a­xes.
Figur Β viser, hvordan indregningen af dyrtidstillægget, som et fast beløb i ak­korden, reducerer akkordliniens hældning.
Figure Β shows how the incorporation of the cost­of­living supplement as a fixed amount reduces the piece­work slope.
Figur C viser bo­ nuslønnens præstationsafhængighed, og at en vis timeløn er garanteret 1)
1) Not all local bonus agreements take account of the situation where more time is used than planned, so that the bonus pool becomes negative.
For nyansatte ar­bejdere, hvis arbejdstempo er relativt lavt, har bonusløn­systemet indlysende fordele. Konkurrencemomentet er mindre end ved akkord.
One of the conditions for going over to a bonus sy stem is frequently that the firms total wage bill does not increase, and that productivity levels are maintained .
Bonuslønsystemernes tendens til at fremme samarbejdet medfører ikke de samme negative lønmæssige kon­sekvenser, som den traditionelle akkord. Heri ligger også fordelene for den enkelte virksomhed.
Other advantages for the firm include that the establishment and main tenance of work-study sections, etc., will be less necessary. ry.
Ofte gøres det til en betingelse ved overgang til bonus, at virksomhedens sam­lede lønudbetaling ikke stiger, og at produktiviteten ikke falder 2) .
Both parties underline that the bonuswage system tends to take the top off the piecework race.
Samtidig er delingsforholdet for den forøgede pro­
On the other hand, this is sometimes precisely the problem with the bonus sy stem since it can create dissatisfaction due to declining wages among those workers whose productivity on piecework was above average.
1) Ikke alle bonuslønaftaler tager højde for den situation, hvor der er for­brugt mere tid end planlagt, hvorved bonuspuljen bliver negativ.
Work evaluation is a hierarchic division of work functions with in the firm, where points are administered according to an evaluation of job content and requirements.
Det må dog formodes, at det er et fast element i bonuslønsystemerne, at time­lønnen er fast og garanteret.
Normally such supplements form a minor increment to the total wage, which are based on a guaranteed wage without other supplements.
2) Ved overgang fra timeløn til akkordløn regner lønsystemkonsulenter med (som en tommelfingerregel), at produktiviteten stiger med ca. 20 pet.
1) With transition from flat hour-rate to bonus-wage, wage con sultants reckon with a productivity increase in the short run of about 2 0 per cent.
Æn­dringen fra akkordløn til bonusløn er vanskeligere at vurdere, specielt hvis indførelsen af bonusløn afspejler ændringer i teknologi eller ar­bejdsorganisering.
The change from piecework to bonuswage is more difficult to evaluate, especially if the transition reflects changes in technology or work organization.
Meritvurdering er en vurdering af arbejdskraftens personlige og faglige egenskaber og kvalifikationer. Vurderingen og be regningen følger de samme principper som ved arbejdsvurdering.
This rating is an evaluation of personal and occupational skills and qualifications, and is normally calculated in a similar way to work-evaluation.
I formaliseret form er personvurdering næsten ikke udbredt 1 ) .
The factors taken into account in attributing points vary be tween firms.
Specielt fra fagforeninger og arbejdere møder meritvurdering stor modstand.
Clearly there can be sharp counter-interests be tween workers and employers in merit-rating.
1) En usystematisk form for personvurdering findes inden for minimallønsområdet.
Firms will normally only reward those qualifications which are deemed necessary in the specific production process.
Arbejds- og meritvurdering fungerer derfor som redskaber til at nedbryde fagskel ved kun at aflønne nødvendige kvalifikationer gennem virskomhedsmæssig tilpasning af lønsystemet.
Both work-evaluation and merit-rating function, therefore, as instruments to break down skill divisions by rewarding certain requirements, qualities and qualifications in the firm-specific wage system.
Præmieløn er et tillæg, der formelt ikke er forbundet med ar bejdstempoet, men med forskellige former for omkostningsreduktion. Der kan udbetales præmier for økonomisk anvendelse af maskiner og råstoffer.
Premium wage is a supplement to the basic wage which, formally, is not related to workpace, but which is paid on the basis of cost-reductions through the workers' efforts.
Disse kan tage form af: kvalitetspræmier (eksempelvis baseret på virksomhedsmæssig kvalitetskontrol, eller i relation til klager over et produkt i en vis periode), besparelsespræmie (reduktion af spild på rå- og hjælpestoffer samt halvfabrikata), udnyttelsespræmie (formindskelse af uproduktive ventetider ved maskinstop, reparation og vedligeholdelse) og lønudgiftpræmie (bortfald af præmie i tilfælde af sygdom) .
Examples include economy, eg., of raw materials, reduced number of mechanical stoppages, increase in the total running time of a plant, quality improvements, such as reduced number of complaints over a product in a particular period, and wage-saving, eg., through re duced absence from work.
Formålet med fx besparelsespræmie er at reducere det spild af råstoffer, der opstår, når arbejderen ikke kan holde akkorden på grund af dårlige råstoffer.
It is perhaps erroneous to regard the premium wage as unrelated to work-pace since many premium-wage systems are a mixture of several factors which can have different effects on work tasks.
Det er delvis fejlagtigt at betragte præmielønnen som værende uafhængig af arbejds tempoet, fordi præmielønformen, som nævnt, kan antage mange former i relation til virksomhedens omkostningsreduktion.
In order to reach or hold a particular production level, the worker may have to increase both the intensity of work ef fort and the work-pace.
Udbredelsen af lønsystemer inden for forskellige brancher.
The Development of Wage Payment Systems in the Individual Sectors
Branchebeskrivelsernes struktur.
a) A short account of some of the main features of the sector.
Informationerne i dette kapitel er for hver enkelt branche opdelt som følger: a) En kort redegørelse for nogle af de væsentligste træk ved branchen. b) En tabel, der viser antallet af faglærte, ufaglærte mænd og ufaglærte kvinder, beskæftiget inden for branchen i årene 1972, 1974, 1976 og 1978, samt de tilsvarende akkordprocenter;.
b) A table including the numbers of skilled, semi- and unskilled men and women employed in the sector for the years 1972, 1974, 1976 and 1978, together with the corresponding piecework percentages .
Tallene er beregnet på basis af Dansk Arbejdsgiverforenings statistik og refererer til 2. kvartal (april-juni) i de pågældende år.
The fi gures are derived from statistics published by the Danish Employers' Confederation (DA), and refer to the second quarter (April-June) in the years indica ted.
Udvik- kommenteret 2) lingen i akkordprocent mv. er kort nyefrem lønaftaler, specielt med henblik på i den udstrækning aftaler har kunnet c) Beskrivelse af re lønformer, skaffes.
Developments in the piecework percentage, etc., 2) c) are commented on briefly Details of wage agreements, with special references to newer forms, where information is available.
faldt antallet af arbejdstimer i disse .
According to official sources, the total number of working hours 3) in these industries was in steady decline in the 1970's .
I perioden 1972-77 steg branchens også når råvarepriserne justeres Generelt kan der derfor siges at have
During the period 1972-1977 the total consumption of raw materials
1) Akkordprocenten er beregnet som forholdet mellem samtlige arbejdere og antallet af arbejdere, der arbejdede på akkord i mindst 10 pet. af deres arbejdstid i kvartalet.
1) The percentage on piecework relates to workers who were on piecework for at least 10 per cent of their working time in the period.
2) En vurdering af DA's statistik som kilde er givet i bilag 1, og en detaljeret statistik er givet i bilag 2.
2) An evaluation of the DA sources is given in Appendix 1, and detailed statistics are to be found in Appendix 2.
Udviklingen i akkordprocenten blandt faggrupper findes i bilag 4, som også indeholder informationer om lønniveauer.
Detailed developments in piecework percentages among occupational groups is given in Appendix 4, which also includes information on wage-levels.
3) Ifølge statistisk 10-års-oversigt 1975 og 1979. Danmarks Statistik.
3) The statistical 10-year surveys from 1975 and 197 9 (Danish Statistical Office).
I 1972 udgjorde det samlede antal arbejdstimer 100,8 mio. mod 84,9 mio. i 1977.
In 1972 the total number of manhours was 100.8 million compared with 84.9 million in 1977.
16 været en vis positiv økonomisk udvikling samtidig med nogen fluktuation i beskæftigelsen.
On the whole, therefore, there were signs of a small positive economic development, coupled with some fluctuations in employ ment.
Hvad beskæftigelsen angår, er næringsmiddelindustrien en af de største industrier i Danmark.
In employment terms, the food industry is one of the major industries in Denmark.
Dette fremgår ikke helt så klart af DA's statistik, som af opgørelserne fra Danmarks Statistik, eftersom store grupper af arbejdere (fx slagteriarbejdere be skæftiget på andelsslagterier) ikke er dækket af DA's statistik. (Se bilag 1).
This is not so apparent in DA's statistics as in the statistics published by the Danish Statistical Office (see Appendix 1) since large groups of workers (eg., butchers and meat workers employed in cooperative enterprises) are not covered by these statistics.
Af større områder inden for fødevareindustrien kan nævnes svine- og kvægslagterier, herunder konservesfabrikation, fjerkræslagterier, ostefremstilling, fremstilling af tørmælk, konservering af frugt, grøntsager og fisk mv., oliemøller, margarine, fiskemelsfabrikker, kornmøller, fremstilling af brød, kager, kiks og andre bageprodukter, sukkerfabrikker, raffinaderier, kakao, chokolade og sukkervarer.
Major areas of the food industry are pig and cattle slaughtering, including canning and sausage manufacturing, poultry killing and dressing, cheese manufacturing, condensed milk manufacturing, canning and preserving of fruits, vegetables and fish, etc., oil mills, margarine and fish meal manufacturing, grain mill products, sugar factories and refineries, cocoa, chocolate and sugar confectionery.
Sammen med drikkevare industrien har denne industri en tæt historisk forbindelse til landbruget, såvel kvantitativt som strukturelt.
This industry, together with the beverages industry, has close historic connections with farming and agriculture, both quantitative and structural.
Udviklingen inden for fødevareindustrien er foregået i samarbejde med land bruget, både hvad angår anvendelsen af råmaterialer og i udviklingen af nye markeder, herunder eksport
Developments in the food industry occur in cooperation with farming and agriculture both regarding utilization of raw products and in develop ing new markets, including exports .
Med hensyn til teknologisk niveau og mekanisering frembyder industrien et varieret billede.
The industry presents a varied picture with regard to levels of technology and mechanization.
De primære processer i produktionen af kød, frugt, fisk mv. har været gjort til genstand for en vis mekanisering, men produkternes karakter har sat visse grænser for den teknologiske udvikling.
The primary processes in the production of meats, fruits, fish, etc., have been subject to some mechanization, but the character of the products has set some limits to technological development.
De sekundære processer i massefabrikation (fremstilling af konservesprodukter, brød, kiks, kager, sukker, margarine mv.), er blevet mere og mere halvautomatiserede.
The secondary processes in mass fabrication (canning, manufacture of bread, biscuits, cakes, sugar, margarine etc.) and in small series production
Nødvendigheden af bedre at udnytte den teknologiske udvikling inden for massefabrikationen førte i 1970'erne til en vækst i virksomhedernes gennemsnitsstørrelse.
(eg., chocolate and sugar confectionary), have moved toward se mi-automated, discontinuous, production forms.
1) Fx ejes dele af fødevareindustrien af andelsforetagender inden for land bruget .
1) Parts of the food industry are for example owned by agricultural cooperatives.
Akkordarbejde i fødevareindustrien.
Piecework in the food industry
Fødevareindustrien: antal arbejdere og akkordarbejde (pet.).
The food industry: number of workers and piecework percentages.
Ufaglærte mænd
Semi-/un-skilled (men)
Ufaglærte kvinder
Semi-/unskilled (women)
Ifølge DA's statistik, (som dækker en fjerdedel af de beskæftigede arbejdere i fødevareindustrien i 1978), steg beskæftigelsen, som følge af en øget organisering af arbejdsgivere, betydeligt i perioden 1972 til 1978.
According to DA's statistics (covering about one-fourth of workers employed in the food industry in 1978), employment in the industry increased considerably in the period 1972-1978.
Den overvejende del af de be skæftigede er ufaglærte, og en voksende andel er kvinder.
The major proportion of the employed are unskilled, increasingly women.
Ak kordprocenten har holdt sig under gennemsnittet for hele indu strien.
The piecework percentage has remained below the average for all industries.
Dette er imidlertid ikke tilfældet for visse grupper ar bejdere (fx slagteriarbejdere), som fortsat er beskæftiget i den primære, arbejdskraftintensive og umiddelbart målbare produktionsproces, hvor der er akkord-lønsystem.
However this is not the case for some groups of skilled workers (eg., butchers) who continue to be employed in the preliminary, labour-intensive and measureable processes of food production, where productivity incentive schemes are operable.
Ufaglærte kød- og konservesarbejdere (især kvinder) har også en høj akkordprocent (se bilag 4) .
Semi- and unskilled meat and conserves workers (especially women) also have high piecework percentages (see Appendix 4).
I masse- og serieproduktion (fx fremstilling af konserves og pakning af frugt og grøntsager), hvor mekaniserede og halvautomatiserede arbejdsprocesser er mest fremherskende, har akkordomfanget blandt ufaglærte arbejdere på den anden side udvist et fald.
In mass- and series production (eg., canning, packing of fruit, vegetables), where mechanical and semi-automated processes are most prevalent, piecework among the non-skilled workers
18 hvor tillæg forhandles årligt.
16 has otherwise shown some decrease.
En anden konservesfabrik har for nylig (1980) introduceret en fælles ren timeløn for alle arbej dere (undtaget er dog reparations- og vedligeholdelsesarbejdere, som har andre overenskomster) i en prøveperiode frem til de nye overenskomstforhandlinger (1981) på den betingelse, at arbejdsproduktitiveten forbliver konstant.
For example, workers in one fruit products factory receive a fixed hourwage together with a productivity supplement to the hour rate, which is reviewed annually. Another conserves factory has recently introduced a common fixed hourwage for all workers (except those on repair and maintenance who have other agreements) for the trial period up to the new collective agree ment (1981), on the condition that work productivity remains constant.
Baggrunden for denne ændring var, at det tidligere lønsystem (en gruppeakkord, som havde erstattet det tidligere individuelle akkordsystem efter en makanisering af produktionen) ikke modsvarede, at mekaniseringen havde frataget den enkelte arbejder indflydelse på produktionen.
The reason for this change was that the previous wage system (group piecework, which had replaced the earlier individual piecework system following mechanization), had given the individual worker no influence on output.
Efter aftale gik man væk fra alle individuelle og jobmæssige tillæg (bortset fra anciennitetstillæg) og erstattede det med et fast generelt tillæg, der blev udbetalt til alle i overenskomstperioden.
According to the agree ment (from 1980) all individual and job supplements (except those for seniority) were abandoned, and replaced by a fixed general supplement paid to all in the agreement period.
Andre konservesvirksomheder har introduceret gruppeakkord eller bonuslønsystemer i 70'erne i stedet for ren timeløn.
Other con serves firms have introduced group piecework or bonus systems in the 1970's to replace flat hourwage systems.
Karakteristisk for visse dele af konservesindustrien er dens sæsonafhængighed.
Characteristic for some sectors of conserves manufacture is its season-relatedness.
Således betaler en virksomhed en fast månedsløn til en kerne af arbejdere, mens andre arbejdere, også i produktionen, er på timeløn med bonus.
Thus, one firm pays a fixed monthly wage to a core of production workers, while other production workers receive an hourwage including bonus.
Bonussen blev ind ført i 1973, som erstatning for individuelt jobafhængige løntillæg.
The bonus was introduced in 197 3, replacing individual job-related wage-supplements.
I dette firma varierer arbejdskraftforbruget betydeligt, afhængigt af sæsonen for dets råvarer (frugt).
In this firm, the workforce fluctuates considerably due to the seasonal nature of the raw product (fruit).
I 1979 var time lønnen således sammensat:
In 1979, the hour wage was built up as follows:
+ anciennitetstillæg (i henhold til de kol lektive overenskomster, minimum 2 år)
2 years) .... 1.40 D.Cr.
+ bonus, udbetalt hver 14. dag variabel
+ bonus - paid every 14 days variable
Som nævnt er hovedparten af slagteriarbejderne beskæftiget på arbejdspladser uden for DA, hvor en rammeaftale for lønsystemer er blevet indgået mellem Andels- og Privatslagteriernes Arbejds giverforeninger og Dansk Slagteriarbejderforbund.
As mentioned, the majority of butchers are organized at work places outside the Employers' Confederation, where special wage framework agreements have been entered upon between the Cooperative and Private Slaughterer's Association and the Union of Workers in the Food and Drink Industry.
Akkordarbejdet er steget liniært blandt disse arbejdere, fra 30 pet. i 1964 til 80 pet. i 1979 blandt mænd, og fra 20 pet. til 75 pet. blandt kvinder i den samme periode.
Piecework has increased Linearly among these workers, from
Nogle nye lønsystemer er blevet introduceret i kødindustri en.
30 per cent in 1964 to 80 per cent in 1979 among men, and from 20 to 75 per cent among women over the same period.
Et af de systemer, som omfattede en faglært pølsemager og en gruppe specialarbejdere, betød en ændring i arbejdsorganisationen, samt et skift fra individuel til gruppeakkord .
In firms specializing in the preparation and freezing of meat or meat products, the cutting and other preparation processes are usually performed on piecework wage agreements, whereas the storage processes (semi- and unskilled work) are performed on flat hourwage according to agreements between the employers and the General Workers' Union. Some new wage systems have been introduced in the meat trades.
Syste met, der blev introduceret i 1971, betød også, at arbejderne fik en højere grad af autonomi i arbejdsprocessen (fremstilling af forskellige pølser).
One of these systems, applying to a skilled sausage-maker and a group of semi-skilled, involved a change in the work organization, together with a shift from individual to group piecework The system, introduced in 1971, meant too that the workers re ceived a higher degree of autonomy in the work process (manufacture of a variety of sausages).
Formelt blev kontrollen af det endelige produkt udført af den faglige pølsemager, men hele gruppen som sådan var ansvarlig for alle arbejdsprocesser, lige fra ordren kom (individuelt specificeret), til den blev ekspederet.
Formally, control of the final product was performed by the skilled sausage-maker, but the group as such was responsible for all processes from the in-coming order (individual specifications) to expedition.
Lønsystemet, der bestod af en fælles produktiv!tetsafhængig akkordløn, fungerede tilfredsstillende; det generelle lønniveau steg for de fleste arbejdere i gruppen, og ingen oplevede løn nedgang.
The wage system, consisting of a common, productivity-related, piecework wage, worked satisfactorily; the general wage level increased for most workers of the group, and none experienced a wage decline.
Både produktiviteten og materialeudnyttelsen steg, og det samme gjorde arbejdstilfredsheden og motiveringen.
Both productivity and effectiveness in the use of resources increased, as too did work satisfaction and initiative.
Individuelle arbejdsstudier blev afløst af arbejdsstudier af hele pro cessen. Bortset fra dette eksempel har akkordsystemet blandt slagteriarbejdere imidlertid forårsaget en række konflikter, specielt med hensyn til tidsstudier og fastsættelsen af akkordnormer.
Work studies of the whole process replaced studies of individual work tasks.
Ar bejderne i branchen er underlagt store arbejdsbyrder, der for stærkes af det høje arbejdstempo.
Workers in the industry are subject to heavy work burdens, accentuated by the high work-pace.
2) ning af arbejdskraft
It is there fore not surprising that the highest piecework wages are main tained by younger workers, that work absence due to illness, accidents and disablement are among the highest in industry as a whole, and that there is considerable turnover af labour 2) .
Lønsystemerne i fiskeindustrien varierer en del.
Wage agreements in the fish sector vary somewhat.
Et typisk eksempel på en aftale mellem en virksomhed i Jylland og dens (kvindelige) arbejdere omfatter skære- og filetteringsprocesser.
A typical example is that between a firm in Jutland and its (women) workers
En kilopris (afhængig af type og kvalitet).
A kilogramme price (depending on the type and quality).
En udbyttebonus (afhængig af graden af udbyttet i forhold til dagens samlede gennemsnitsudbytte på fabrikken).
A yield bonus (depending on the degree and minimum yield from slicing).
For at få bonus udbetalt (faktor 2), må arbejderen producere en nærmere fastsat minimumsmængde.
To receive bonus (factor 2), the worker must produce the defined minimum yield.
Arbejderne er tvunget til at producere dette minimum for at få bonus (ca. 7 kr. pr. time).
Workers must produce these minimum amounts in order to obtain the bonus (approx. 7 Crowns/hour).
Udbyttebonussen (faktor 3) varierer 50 øre for hver 2 pet. udbytte over eller under det daglige gennemsnit.
The yield bonus (factor 3) varies 50 øre for every 2 per cent yield above or below the daily average.
Andre lønsystemer i fødevareindustrien omfatter arbejdere inden for produktion, distribution og transport af foderstoffer.
Other wage agreements in the food sector include those to workers in production, distribution and transportion of feeding stuffs.
Disse er normalt udformet som en produktvitetsbonus (baseret fx på en normal produktion pr. tidsenhed), der betales som et tillæg til timelønnen.
These normally take the form of a productivity bonus (based, eg., on normal production/time unit), paid as a supplement to the fixed hour-wage.
Normalt opsamles den præstationsafhængige bonus i en pulje og fordeles herefter i forhold til den en kelte arbejders antal arbejdstimer i perioden (fx en måned).
Normally the general productivity bonus is pooled and then paid out to all workers, according to the in dividuals' total working hours over the period (eg., one month).