natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mens både arbejdsgivere og fagforbund som nævnt tidligere i denne sammenfattende rapport til en vis grad havde interesseret - sig for spørgsmålet om medindflydelse på arbejdspladsen sidst i 1960'erne og først i I97O'erne, resulterede dette ikke i nogen frivillig aftale om spørgsmålet, og ingen af parterne fremsatte nogen præcis politik vedr. dette anliggende.
As has been stated in a previous section of this summary ,. while both the employers and trade unions had devoted some attention to the issue of employee participation in the late 1960's and early 1970's no agreement of a voluntary kind on the matter had been forthcoming nor indeed did either party enunciate an explicit policy on the matter.
Efter 'valget i foråret 1974 skiftede landet regering, og den nye regering offentliggjorde et program med fjorten punkter, der omfattede et tilsagn om at :
In Spring of 1974 following a general election there was a change of Government and the incoming Government published a fourteen point programme containing a commitment to:
"introducere arbejdstageres medindflydelse i statsejede foretagender og at vælge arbejdstagerrepræsentanter til bestyrelsen for disse foretagender".
"introduce worker participation in State enterprises and the election of worker representatives to State Boards". 8/
7) De syv selskaber hører ikke alle under samme minister.
7/ The seven companies do not all come under the same Government
8) Valg af arbejdstagere til bestyrelserne for statsejede foretagender. Forslag fra arbejdsminister Michael 0'Leary, T.D., Department of Labour, Dublin, juli 1975·
8/ Election of Employees to the Boards of State Enterprises.
Under styringen af lovgivningen vedr. medindflydelse på arbejdspladsen gennem Oireactas (det irske folketing) redegjorde ministeren for sine tanker om dette emne? idet han understregede, at arbejdernes ret til at deltage i virksomhedernes beslutningsproces var baseret på det ef terhånden opståede begreb om virksomheden som en social institution, der består af forskellige interessegrupper, så som aktionærer, finans mænd, ledelse, arbejdstagere og forbrugere.
In the course of piloting the Worker Participation legislation through the Oireactas the Minister outlined his thinking on the matter — pointing 9/ out that the entitlement of workers to participate in company decision making was based on the emerging concept of the company as a social institution comprising a variety of interest groups such as shareholders, financiers, management, employees and consumers.
Loven vedr. medindflydelse på arbejdspladsen accepterede princippet om, at arbejdstagerne som de res naturlige ret havde krav på at deltage i beslutningsprocessen i selskaberne, i hvilke det var beskæftigede.
The Worker Participation Act accepted the principle that employees were entitled as of right to participate in the decision making of companies in which they work.
Blandt de praktiske goder som følge af lovens gennemførelse nævnte ministeren potentielle forbed ringer af forholdene på arbejdsmarkedet.
Among the practical benefits accruing from trie implementation of the Act the Minister mentioned potential improvements in the industrial relations climate.
Den underliggende tanke i for bindelse med lovens gennemførelse i de specifikt udvalgte syv selskaber hidrørte fra kendsgerningen, at disse selskaber efter ministerens mest ning var blevet etableret til at udføre arbejde i landets interesse, og dersom deres banebrydende rolle skulle fortsættes, ønskede han, at denne rolle skulle omfatte innovationer på arbejdsmarkedsforholdenes område.
The idea underlying the introduction of the Act in the particular seven companies that were chosen arose from the fact that, as the Minister sav/ it, these companies had been set up to do jobs in the national interest and, if their pioneering role was to continue, he would like that role to include innovation in the field of industrial relations.
På sin vej gennem Oireactas mødte lovforslaget i almindelighed velvil je fra talsmanden for arbejdsmarkedsspørgsmål for oppositionen på davæ rende tidspunkt, som er arbejdsminister i dag. Alle former for kritik havde tendens til at gå ud på, at lovforslaget ikke gik tilstrækkeligt langt.
Generally the Bill in its passage through the Oireactas was welcomed by the then opposition spokesman on Labour affairs, who is the current Minister for Labour, and criticisms tended to be along the lines that the Bill did not go Car enough.
Irsk LO gav initiativet sin almene støtte, om end den var kritisk ind stillet over for en række aspekter, inklusive forslagenes fuldstændige mangel på eventuelle drøftelser om udviklingen af normerne for medind flydelse på værkstedsgulvplan i de implicerede virksomheder. Hverken
The Irish Congress of Trade Unions gave general support to the initiative though they were critical of a number of aspects including the complete absence from the proposals of any discussion on the development of participation practices at shop floor level in the enterprises involved.
Federated Union of Employers (Sammenslutningen af arbejdsgiverforenin ger) eller andre arbejdsgiverorganer fremsatte offentlige kommentarer vedr. anbefalingerne i lovforslaget eller vedr. den efterfølgende lov givning.
Neither the Federated Union of Employers nor any other employers' body commented publicly either on the proposals in the Bill or on the subsequent legislation.
I det store hele er det dog usandsynligt, at arbejdsgiverne var begejstrede for lovforslaget. I sin kommentar til Europakommissio nens femte direktiv i 1975 understregede The Federated Union of
It is unlikely, however, that employers generally had any great welcome for the Bill.
9) Worker Participation (State Enterprises) Bill (Lovforslaget om med indflydelse på arbejdspladsen (statsejede foretagender) 1976.
9/ Worker Participation (State Enterprises) Bill, 1976, Second Stage Speech, Seanad Eireann.
"I sine drøftelser hidtil med Kommissionens embedsmænd har The Federated Union of Employers understreget, at den ikke er enig i angrebsmåden, Kommissionen anvender, specielt m.h.t. udkastet til femte direktiv. The Federated Union of Employers er af den opfattelse, at medindflydelse bør udvikle sig naturligt med virk-
"The Federated Union of Employers in its discussion with officials of the Commission to date has pointed out that it does not agree with the approach being taken by the Commission particularly with reference to the Draft Fifth Directive.
10) somheden som udgangspunkt og ikke under påvirkning udefra".
The Federated Union of Employers believes that participation should grow organically from within the enterprise and not be superimposed from without." 10/
Bort set fra problemet med ydre påvirkning, som lovgivningen i virke ligheden indebærer, er det også forfatternes erfaring, at arbejdsgiverne mener, at en udvidelse af arbejdstagernes medindflydelse bedst kan opnås ved at begynde hermed på værkstedsplan og ikke på bestyrelse splan.
Apart from the question of superimposition which is what legislation in effect betokens it is also the authors' experience that employers hold to the view that the extension of employee participation is best achieved by beginning with its extension at shop floor level rather than at Board level.
Lovens vigtigste bestemmelser
Main Provisions of the Act
De vigtigste bestemmelser i Loven om medindflydelse på arbejdspladsen (statsejede foretagender) af 1977 kan kort beskrives som følger:
The main provisions of the Worker Participation (State Enterprises) Act 1977 can be briefly stated as follows:
Loven fremmede direkte valg blandt heltidsansatte i de ovennævnte syv selskaber til en trediedel af bestyrelsens medlemmer.
The Act facilitated the direct election of full time employees of each of tlie seven companies listed earlier to one third of the seats on the Board of directors.
Med de sædvanlige aldersgrænser som forudsætning havde alle heltidsansatte stemmeret.
The franchise was extended to all full time employees, subject to the usual age restrictions.
Det forlangtes, at kandidaterne skulle opstilles af et kvalificeret organ, defineret til formålet i loven, lige som alle fagforbund eller andre organer af personer, som efter valgbestyrelsesformandens mening blev godtaget til overenskomstforhandlingsformål i vedkommende sel skab.
It was required of candidates that they be nominated by a qualified body, defined for the purpose of the Act as any trade union or other body of persons which in the opinion of the Returning Officer was recognised for collective bargaining purposes by the company in question.
Loven indeholder også en bestemmelse om, at valgbestyrelsesformanden - dersom et eller flere kvalificerede organer, som repræsenterede mindst 15 procent af alle valgberettigede, alene eller tilsammen henvendte sig til denne om ikke at fortsætte med valget - ville være forpligtet til at afholde en foreløbig afstemning, under 'hvilken alle på vælgerlisten anførte arbejdstagere havde ret til at stemme med sigte på at nå til en afgørelse i sagen.
A provision was also made in the Act whereby if c.ie or more qualified bodies which, individually or collectively, represented not less than 15 per cent of the total electorate, wrote to the Returning Officer asking him not to proceed with election, the Returning Officer was obliged to hold a preliminary poll, in which every employee on the list of electors was entitled to vote,to decide the issue. If a majority voting in the poll opposed the election, the election automatically lapsed for three years: otherwise the election went ahead in the normal manner.
Dersom et flertal af afstemningens deltagere modsatte sig valget, ville dette automatisk
In the event a preliminary poll was held in one of the companies resulting in an overwhelming majority in favour of an election.
Arbejdstagerrepræsentanterne vælges for tre år ad gangen.
The term of office of elected directors is of three year's duration.
Loven specificerer, at arbejdstagerrepræsentanterne er bestyrelsesmedlemmer lige som alle andre med samme rettigheder og ansvar som bestyrelsesmedlemmer sidder inde med i medfør af f.eks. The Companies' Act (Aktieselskabsloven).
The Act specifies that worker directors are directors like any other directors and subject to the same rights and responsibilities which accrue to directors, for instance, under the Companies' Act.
GENNEMFØRELSEN AF LOVEN OM MEDINDFLYDELSE PÅ ARBEJDSPLADSEN (STATSEJEDE
IMPLEMENTATION OF THE WORKER PARTICIPATION (STATE ENTERPRISES) ACT
Hidtil har der været afholdt valg, og arbejdstagerrepræsentanter er blevet udnævnt i seks af de syv selskaber, og det er højst sandsynligt, at det syvende selskab, Aer Lingus, afholder valg i foråret I98I.
Up to this point in time elections have been held and worker directors appointed in six of the seven companies and it is very likely that the remaining company, Aer Lingus, will hold elections in Spring 1961.
Nærværende rapport beskæftiger sig kun med fem af selskaberne, eftersom Coras lompair Eireann kun lige netop har afholdt valg (oktober I98O). Tre af virksomhederne, Electricity Supply Board, Bord na Mona og The British and Irish Steam Packet Company, afholdt valg i december 1978, mens de andre to, The Irish Sugar Company og Nitrigin Eireann Teoranta, afholdt valg i hhv. marts og april 1979
This report is concerned only with five of the companies since Coras Iompair Eireann have only just held their elections (October 1980) .
OPSTILLINGER TIL ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTVALGENE: UFAGLÆRTE ARBEJDERE, FAGLÆRTE ARBEJDERE OG FUNKTIONÆRER - ALLE SELSKABER
NOMINATIONS FOR WORKER DIRECTOR ELECTIONS: GENERAL MANUAL, CRAFT MANUAL AND WHITE COLLAR CATEGORIES - ALL COMPANIES
Ufaglærte arbejdere Faglærte arbejdere Funktionærer
General Manual Workers Craft Manual Workers Win i te Collar Workers
De tre kategorier blev udarbejdet ud fra erhverv og fagforbundsmedlemskab.
The three categories were developed on the basis of occupation and union membership.
Den ufaglærte kategori dækker arbejdstagere, der traditionelt klassificeres som ufaglærte eller specialarbejdere.
The general manual category covers employees who have traditionally been classified as unskilled or semi-skilled.
Denne kategori er særlig for skelligartet og omfatter maskinførere, maskinpassere, fabriksarbejdere, lastbilchauffører og lignende.
The category is particularly diverse and includes machine drivers, machine operators, process operatives, lorry drivers and the like.
Faglærte arbejdere skal forstås som arbejdere, der traditionelt klassificeres som sådanne, f.eks. elektrikere, montører eller mekanikere, som er medlemmer af særlige fagforeninger.
By craft workers is meant those workers who have been traditionally classified as skilled workers e.g. electricians, fitters or mechanics, and are members of craft unions.
Det er til en vis grad muligt at skelne mellem de forskellige funktionærer.
It is possible to discern somewhat different types of white collar workers.
Der er for det første den traditionelle kategori af kontorfunktionærer, som i nogle tilfælde tilhører særlige afdelinger af de almindelige fagforbund eller de mere specielle funktionærfagforbund.
Firstly there is the traditional category of clerical workers belonging in some cases to particular branches of general unions or to more specialist white collar unions.
Og for det andet findes der den stadig større kategori af folk i de liberale erhverv/tekniske funktionærer, så som revisorer eller ingeniører, der har tendens til at være medlemmer af de mere specialiserede funktionærfagforbund.
Secondly there is the growing category of white collar professional/technical employees e.g. accountants or engineers, who tend to belong more to specialist white collar unions.
Og der er for det tredie en voksende kategori af funktionærer beskæftiget med tilsyn og ledelse, som måske tilhører en særlig afdeling af et fagforbund eller forbund for de liberale fag.
Thirdly there is a growing category of white collar employees involved in supervision and management who may belong either to a particular branch of a general union or a specialist white collar union.
Som det fremgår af tabel 1, havde de ufaglærte en succesprocent på 52, funktionærerne 44 procent og de faglærte arbejdere 18 procent.
As can be seen from Table 1 general manual workers had a success rate of 52 per cent, white collar workers a success rate of 44 per cent and craft workers a success rate of 18 per cent.
Atten af de valgte arbejdstagerrepræsentanter var blevet opstillet af et fagforbund og to af personaleforeninger uden for fagforbundene.
Eighteen of the directors elected had been nominated by trade unions and two by non-union staff associations.
Det er også interessant (om end ikke indlysende ud fra tabel 1), at 6 af de 7 valgte funktionærer hidrørte fra de liberale fag, d.v.s. revisor, ingeniør, virksomhedsleder, og ikke fra kontorarbejderne.
It is also interesting though not evident from Table 1 that 6 of the 7 white collar electees came from the white collar professional category e.g. accountant, engineer, manager, rather than from clerical workers.
PROCENT AFGIVNE STEMMER BLANDT DE STEMMEBERETTIGEDE - EFTER SELSKAB
PERCENTAGES OF ELECTORATE VOTING - BY COMPANY
Som det ses af tabel 2 varierede procenten af de afgivne stemmer betydeligt fra 54 procent for Electricity Supply Board til 97 procent for Nitrigin Eireann Teoranta.
As can be seen from Table 2 ;he percentage of the electorate voting varied considerably from 54 per cent in the case of the Electricity Supply Board to 97 per cent in the case of Nitrigin Eireann Teoranta.
Der var forholdsvis små variationer i sel skaberne som helhed m.h.t. de til valgene opstillede kandidater, idet elleve var det højeste antal og otte det laveste.
There was relatively little variation across companies in regard to the numbers standing for elections with eleven being the highest number and eight the lowest.
Som man kan vente, var det sædvanligvis fagforbundet med det største antal medlemmer, som dominerede, når det gjaldt valg af kandidater.
Generally as might be expected it was the unions with the largest membership which dominated when it came to the election of candidates.
I visse selskaber var der dog tegn på, at en bestemt person var i stand til og faktisk tiltrak stemmer ud over fagforbundsgrænserne.
There was evidence, however, in some companies, that a particular individual could and did draw support across union boundaries.
Bort set fra til slutning til en fagforening spillede den geografiske beliggenhed også en rolle i nogle tilfælde m.h.t. at tiltrække støtte fra de stemmeberettigede. tigede.
In some cases also geographical location as well as trade union affiliation played a part in drawing support from the electorate.
ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTERNE - HVEM ER DE?
THE WORKER DIRECTORS - WHO THEY ARE
Før de blev kandidater, havde næsten alle, der endelig valgtes til at være arbejdstagerrepræsentanter, gennemgået en nomineringsproces i deres egne fagforbund; og denne proces var meget dybtgående i nogle tilfælde.
Almost all those who eventually were elected as worker directors had, prior to becoming candidates, gone through a nomination process, quite elaborate in some cases, within their own unions.
Fagforeningsbaggrund
Trade Union Background
I almindelighed var arbejdstagerrepræsentanterne som følge af udvælgelser eller valg meget erfarne fagforbundsaktivister.
Generally the worker directors eventually emerging from selection and election processes were very experienced trade union activists.
Fire af de valgte var repræsenteret i deres fagforbunds hovedbestyrelser og kunne forhandle på lands- eller nationalt plan*, og i nogle tilfælde optrådte de lo kalt som tillidsmænd.
Four of those elected were on the National Committees of their unions and */ negotiated on a national basis — , as well, in some cases as acting locally as shop stewards.
Syv andre arbejdstagerrepræsentanter var medlemmer af lokale fagforeningsbestyrelser, idet en sådan bestyrelse for det meste er det vigtigste bestemmende organ for fagforbundspolitikken i et bestemt erhverv.
Seven other worker directors viere members of Union Branch Committees, a union Branch being for the most part the main determiner of union policy within a particular employment.
Nogle af disse syv virkede også som tillidsmænd, og fire af de syv var formand eller sekretær for lokale afdelinger.
Some of these seven also acted as shop stewards and four of the seven occupied positions of Branch Chairman or Branch Secretary.
De øvrige syv arbejdstagerrepræsentanter var eller havde været aktive i enten afdelings- eller sektionsudvalg, idet et sektionsudvalg danner en del af en fagforbundsafdeling.
The seven remaining directors viere or had been active on either Branch or Section Committees, a Section Committee being a part of a Union Branch.
Her igen var nogle af de syv tillidsmænd på valgenes tidspunkt eller havde været det før i tiden.
Again some of these seven held shop steward positions at the time of the elections or had in the past done so.
Arbejdstagerrepræsentanternes engagement i fagforbundene under deres tid i bestyrelsen
Trade Union Involvement of Worker Directors During their Terms of Office
Hvor vidt de kunne fortsætte i deres fagforeningsposter eller ej, var et problem, arbejdstagerrepræsentanterne stod overfor efter deres valg.
A question that immediately confronted worker directors on their election was whether to continue in their trade union positions or not.
Det viste sig, at nogle besluttede sig for at fortsætte i deres fagforeningsposter, mens dette ikke var tilfældet for andre. Tabel 3 viser situationen i denne henseende.
In the event some decided to carry on in their trade union positions and others did not.
ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER - FAGFORENINGSMEDLEMSKAB OG ANTAL ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER, DER BLEV I ELLER OPGAV DERES FAGFQRENINGSPOSTER, MENS DE SAD I BESTYRELSEN
WORKER DIRECTORS - TRADE UNION MEMBERSHIP AND NUMBERS OF DIRECTORS MAINTAINING AND RELINQUISHING TRADE UNION POSITIONS DURING THEIR TERM OF OFFICE
Antal, der opgav deres fagforeningspost
Total Number of Worker Directors to Date
Samlede antal arbe jdstagerrepræsentanter til dato
Number Being Trade Union Members
Antal med fagforeningsposter på valgets tidspunkt punkt
Number Holding Number Number Trade Union Maintaining Relinquishing Office at Time Trade Union Trade Union of Election Office Office
"Her kan "nationalt/landsplan" have en dobbelt betydning.
Among the reasons for relinquishing trade union positions were the demands of time and of some perceived difficulty in reconciling roles.
Det kan betyde, at vedkommende forhandlede for medlemmer i andre erhverv bort set fra deres eget, og det kan også betyde, at vedkommende kun forhandlede inden for en bestemt virksomhed, men for arbejdstagere andre steder fra end deres eget.
In some cases also the views of employees who saw potential conflict between the roles of negotiator and director influenced directors to relinquish trade union roles.
Blandt grundene til at opgive fagforeningsposterne var tidsknaphed og forventede vanskeligheder med at forene de to roller.
Almost all candidates produced some form of what might be termed election literature setting out at the least their trade union involvement and sometimes going on to outline particular aims they intended to pursue if elected.
I nogle tilfæl de spillede arbejdstagernes meninger også ind, idet de forudså en konflikt mellem forhandler og arbejdstagerrepræsentant, som ville tilskynde arbejdstagerrepræsentanterne til at opgive deres roller i fagforeningen.
In many cases nominating unions helped to defray expenses such as printing costs and also publicly endorsed candidates and asked members to vote for candidates from their own trade unions. Most, but not all companies, provided a certain amount of time off work to allow candidates to canvas.
Disse nævnes her, for at man kan få et indtryk af valgenes programerklæringer:
13 included here to give some flavour of the election manifestos:
- Etableringen af indberetningsordninger til fremme af kommunikationen mellem arbejdstagerrepræsentanterne og arbejderne.
The setting up of reporting back procedures to help communication between worker directors and workers.
- Opmuntre selskaberne til hyppigere samråd med fagforeningerne.
Getting the company to consult more frequently with unions.
- Etableringen af ordninger på lokalt plan, ifølge hvilke arbejderne kunne være medbestemmende i forbindelse med dagligdagens problemer.
The setting up of procedures at local level whereby workers could have a say in day to day problems.
- Selskabets fremlæggelse af informationer til hjælp for fagforbundene under lønforhandlinger.
Disclosure of information by the company of help to unions in negotiations on wages.
- Sikring af selskabets effektive drift.
Ensuring the company was well run.
- Muligheder for at høre arbejdernes synspunkter og en udvidelse af selskabet.
Representation of the workers' view point and the expansion of the company.
ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER - HIDTIDIGE FORVENTNINGER OG ERFARINGER
WORKER DIRECTORS - EXPECTATIONS AND EXPERIENCE TO DATE
Den indledende undersøgelse af forventningerne udførtes, før arbejdstagerrepræsentanterne var blevet medlemmer af selskabernes bestyrelser.
Tine initial survey of expectations was carried out before worker directors went on the Boards of the companies at all.
Den afslørede en række interessante resultater:
It revealed a number of interesting results:
1. (a) Et af de mest iøjnefaldende var folks positive indstilling på alle virksomhedens niveauer til tanken om at have arbejdstager repræsentanter i bestyrelsen. Bestyrelsesmedlemmer og topledere, fagforbundsaktivister, almindelige arbejdere og tilsynsførende gik alle ind for tanken, og kun meget få var imod initiativet.
One of the most striking was tine positive attitudes of people at all levels in the firm towards the idea of having worker directors; directors and senior managers, trade union activists, rank and file employees and supervisors all welcomed the idea and very few people were against the initiative.
På daværende tidspunkt nåede forfatterne til den konklusion, at omfanget af positive indstillinger var overraskende, og at det te ikke kunne have været forudset.
At the time the authors concluded that the extent of this positive attitude was surprising and might not have been predicted.