natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På denbaggrund bør budgetpolitikken fokusere på følgende: i)sikre, at regeringens mål om at begrænse den reale stigning i det offentlige forbrug til i gennemsnit 1% om året opfyldes, hvilket kræver, at stigningen i 2003helst ikke må overskride myndighedernes skøn på 0,7%, hvis det skal lykkes atopveje den stigning på 1,3%, der er budgetteret med i 2002 ii)sikre, at skattestoppet gennemføres på alle myndighedsniveauer, eventuelt gennem bindende tilsagn fra amternes og kommunernes side i aftalerne vedrørende budgettet for 2003.
(i)ensure that the Government’s target of restraining real growth in Governmentconsumption to 1% a year on average is reached, implying that the increase in2003 preferably should not exceed the authorities’ forecast of 0,7% in order tooffset the rise of 1,3% included in the budget for 2002; and
På beskæftigelsesfronten er Danmark et af de stærkeste lande i EU med en beskæftigelsesgrad i 2001 på 76% samlet set og på 72% for kvinder og 56% for ældre arbejdstagere.
The Danish employment performance is the best among EU countries, with employment rates in 2001 of 76% overall, 72% for women and 56% for older workers.
Ledigheden faldt også en anelse i 2001, nemlig til 4,3%, og arbejdsmarkedet erfortsat stramt. Der blev ikke taget skridt til nye reformer i 2001.
Theunemployment rate continued to fall slightly in 2001, reaching 4,3%, and the labourmarket situation remained tight.
Takket være de hidtidigereformer falder antallet af personer, der vælger at gå på efterløn og førtidspension,imidlertid til stadighed, og marginalskatten forventes at blive sænket i 2002 i overensstemmelse med pinsepakken fra 1999. Den nye regering har for nylig bebudet et skattestop.
No new reform efforts were undertaken in 2001.However, the previous reforms continue to reduce inflows to the early retirement anddisability pension schemes and marginal tax rate reductions are due to take place in2002 in accordance with the 1999 Whitsun package.
Trods tidligere reformer har der været en klar tendens til indgåelse af aftaler omnedsat arbejdstid, og antallet af arbejdstagere, der forlader arbejdsmarkedet, er forholdsvist højt.
Despite previous reforms, there has been a clear trendtowards negotiating shorter working hours and withdrawal from the labour market is
(1)Den nye regering har foreslået, at Den Særlige Pensionsopsparing (SP) omlægges fra en ordning,der bygger på et omfordelingsprincip, til en obligatorisk, individuel pensionsordning med virkning fra 2001.
(1)The new Government has proposed that the Special Pension Savings Scheme (SP) should betransformed from a redistributive tax scheme to a compulsory, individual pension scheme effec- tive as of 2001.
Forslaget støttes af det fornødne flertal i Folketinget.
The proposal has the majority needed in the Parliament.
Denne ændring vil medføre et faldi det offentlige overskud på omkring 1/2procentpoint af BNP fra og med 2002, eftersom disse pensionsopsparinger, efter ændringen, vil blive betragtet som en privat fremfor en offentlig opsparing i nationalregnskabet.
2002 onwards because these savings, following the change, will be considered as private ratherthan public savings in the national accounts.
Dette er i overensstemmelse med den danske indberetning af offentlig gæld og offentlig saldo af 28. februar 2002.
This is in line with the deficit and debt reporting of28 February 2002.
grammer, ligger på 21%, hvilket bidrager til den konstante mangel på udbud afarbejdskraft.
relatively high. The share of working-age people in benefit schemes (includingunemployment benefits) and active labour market programmes is 21%, whichin part contributes to persistent labour supply constraints.
Forøgelsen af udbuddet af arbejdskraft, der er nødvendig i lyset afden aldrende befolkning, kunne hjælpes på vej via reformer af skattesystemet ogde sociale ydelser, således at det underliggende samspil mellem beskatning ogsociale ydelser bliver mere beskæftigelsesfremmende.
A further expansionin labour supply, which is necessary in light of the ageing of the population,could be encouraged via tax and benefit reforms, to make the underlying taxbenefit structure more favourable for employment.
På den baggrund bør Danmark sørge for konsekvent at følge alle de beskæftigelseshenstillinger, som Rådet vedtog i februar 2002, og fokusere på følgende: i)sikre, at det kan betale sig at arbejde ved at fortsætte omlægningerne afoverførselsindkomstsystemerne og ved at sænke den samlede beskatning af arbejdskraft yderligere, navnlig beskatningen af lav- og mellemindkomster.
In view of the above,while vigorously implementing all the Employment Recommendationsadopted by the Council in February 2002, the main priority for Denmarkshould be to:
Den danske økonomi er mindre åben (målt ved forholdet mellem landetsudenrigshandel og BNP) end de fleste andre mindre medlemsstaters økonomier og er kendetegnet ved et forholdsvist højt prisniveau, hvilket i nogengrad skyldes manglende konkurrence inden for en række sektorer. Statenyder kun i ringe omfang ad hoc-støtte og sektorspecifik støtte, og landet ernået særdeles langt med gennemførelsen af direktiverne vedrørende det indre marked.
The Danish economy is less open (as measured by total trade-to-GDP ratio)than most other small Member States and has a relatively high price level,which is partly due to a lack of competition in a number of sectors.
Der er blevet gjort fremskridt med liberaliseringen af telekommunikationsmarkederne og elektricitetsmarkederne og med åbningen afmarkedet for offentlige indkøb.
Progress has been made in liberalising telecommunication and electricity markets as well as in opening up public procurement.There has been less success in opening up gas markets to competition.
Danmark har haft mindre succes med indførelse af konkurrence på gasmarkedet.
ICTpenetration is high and R & D expenditures are above the EU average.
Penetrationsgraden på det informa-tions- og kommunikationsteknologiske område er høj, og udgifterne tilforskning og udvikling ligger over EU-gennemsnittet.
However, in the field of R & D, Denmark performs less well than the other Nordic Member States, in part owing to lower business R & D spending and a poorercommercialisation record.
På F & U-området kan Danmark imidlertid ikke helt måle sig med de øvrige nordiske medlemsstater,delvis på grund af lavere F & U-investeringer inden for erhvervslivet og ringere resultater med kommercialiseringen af F & U-resultater.
In addition, according to an OECD survey, Denmark combines a high level of public education expenditure with relativelylow education results. In view of the above, the main priorities for Denmarkshould be to:
Desuden viseren OECD-undersøgelse, at skoleresultaterne i Danmark ikke helt står målmed de store offentlige udgifter til undervisningssektoren.
(i)step up efforts to enforce competition in those sectors where competition has been found to be inadequate;
På den baggrundbør Danmark fokusere på følgende: i)gøre en større indsats for at øge konkurrencen inden for de sektorer,hvor konkurrencen har vist sig at være utilstrækkelig ii)styrke konkurrencen inden for levering af public service-tjenester på lokalt plan via større inddragelse af den private sektor og konkurrence mellem public serviceudbydere iii)tilvejebringe en fuldstændig liberalisering af elektricitets- og gasmarkederne og sikre fair netadgang.
(ii)enhance competition in public service provision at the local level via increased participation of the private sector and competition betweenpublic service operators; and
2001 voksede det tyske BNP med 0,6%.
Germany n 2001, German GDP increased by 0,6%.
Sænkningen af indkomstbeskatningen i januar 2001 begrænsede det fald i vækstraten for det private forbrug, der indtraf som følge af stigende oliepriser og forværringen af det
Regarding private consumption, the income tax reductions implemented in January of the year limited the
I internationale klima med dets negative indvirkning på ledigheden, der begyndte at stige let i løbet af året.
I decline in the growth rate triggered by the hike in fuel prices, and the worsening of the international environment with its negative impact on unemployment, which started to rise slightly during the year.
En andenbremse på den økonomiske vækst var den omfattende tømning af lagre.
A further drag on the economy was the substantial depletion of inventories.
Somfølge heraf fladede den indenlandske efterspørgsel ud i 2001.
As aresult domestic demand remained flat in 2001.
Væksten stammede derfor hovedsagelig fra udviklingen i nettoeksporten.
Growth therefore came essentially from net exports.
For 2002’s vedkommende peger de vigtigste indikatorer i retning af, at der vil indtræffe etnyt opsving cirka midt på året.
For 2002, leading indicators point to a recovery bythe middle of the year.
Stigende investeringer vil efter alt at dømmeblive den drivende kraft, mens forbruget forventes at forblive slapt som følge af stigende arbejdsløshed.
The driving force should be a pick up in investment,while consumption is likely to remain sluggish as a result of rising unemployment.
Trods det forventede kraftige opsving vil denårlige gennemsnitlige BNP-vækst i 2002 forblive under 1% på grund af detstærkt negative statistiske overhæng ved begyndelsen af året.
Despite the expected strong upswing, however, annual average GDP growth in 2002 will remain below 1% due to the strong negative statistical overhang at the beginning of the year.
Grundet højere priser på olie og fødevarer end forventet androg den gennemsnitlige stigning i forbrugerpriserne i 2001 2,4%.
On the back of higher than assumed oil and food prices the average rise in consumer prices in 2001reached 2,4%.
Denne tendens forventes at vende, ogdermed skulle presset på priserne blive svækket, og inflationen målt ved forbrugerprisindekset skulle forblive under 2%, der er blandt de laveste inflationsrater i euro-området.
The expected reversal of these price effects should lowerprice pressures and keep CPI inflation below 2%, at one of the lowest levelsin the euro area.
Beskæftigelsen begyndte at falde i 2001 og vil,trods forventningerne om et økonomisk opsving, i gennemsnit blive lavere i2002. Som konsekvens heraf forventes den gennemsnitlige arbejdsløshed atblive en anelse højere i 2002 end i 2001.
Employment started to decline in 2001 and will, in spite ofthe expected acceleration of economic activity, on average be lower in 2002.As a consequence, unemployment should be slightly higher in 2002 on average than in 2001.
Som følge af skattereformen og den økonomiske afmatning voksede det offentlige underskud i Tyskland til 2,7% af BNP i 2001.
As a result of the tax reform and the economic downswing, the Government deficit in Germany rose to 2,7% of GDP in 2001.
En af de største udfordringer for Tyskland består derfor i at sætte skub i konsolideringen af de offentlige finanser og sikre, at stabilitetsprogrammet gennemføres til punkt ogprikke, navnlig med henblik på at sikre, at det offentlige underskud i 2002forbliver under traktatens referenceværdi på 3% af BNP.
A key challenge is,therefore, to accelerate the consolidation of public finances and to ensurea strict implementation of the stability programme, in particular with aview to keeping the 2002 Government deficit below the Treaty’s3% of GDP reference value.
Mens den aktuellekonjunkturnedgang først og fremmest kan tilskrives eksterne forhold, holdesden tyske økonomis vækstpotentiale nede på grund af eftervirkningerne afgenforeningen, herunder krisen inden for byggesektoren, og den langsommelige gennemførelse af strukturreformer.
While the present cyclical downturn as such is mainlyexternally induced, the growth potential of the German economy is heldback by lagged effects from re-unification, including the crisis in the construction sector, and by slow progress in structural reform.
Højeste prioritet bør derfor være atøge vækstpotentialet og udnytte det fuldt ud.
Highest priorityshould be to increase and make full use of growth potential.
Med en vækst- og stabilitetsorienteret makroøkonomisk baggrund skal reformerne tage sigte på at mindskeden vedvarende høje arbejdsløshed og de regionale forskelle mellem arbejdsløshedstallene, dels at forbedre resultaterne af de aktive arbejdsmarkedspolitikker.
Implementedagainst a growth- and stability-oriented macroeconomic background, reforms should aim at reducing the persistently high unemployment rate andregional unemployment disparities and at improving efficiency of activelabour market policies.
Denne indsats bør understøttes af en politik, der kan sætte skub i beskæftigelsen, bl.a. ved at ændre dagpengesystemet, således at det kan betale sig at ar-
This should be supported by policies to increase theemployment rate, notably by reforming the benefit schemes in order to makework pay and by tackling the disincentives to labour market participation,
Med den tyske skatte- og pensionsreform er der for nylig sket fremskridt i denne henseende.
With the German tax and pension reforms, progress in this respect has been made recently.
Selv om den nylige pensionsreform er et vigtigt skridt i denrigtige retning, vil der kunne være behov for yderligere reformer i fremtiden.
While the recent pension reform is an important stepin the right direction, further reforms may be needed in the future.
En forbedring af det generelle erhvervsklima gennem især nye produkt-, kapital- og arbejdsmarkedsreformer forventes også at bidrage til en styrkelse af Tysklands økonomiske vækstpotentiale.
Improvementsin the overall business environment, particularly by further product, capital andlabour market reform, should also contribute to strengthening Germany’s economicgrowth potential.
Ifølge de seneste beregninger fra Statistische Bundesamt udgjorde det offentligeunderskud i 2001 2,7% af BNP.
According to the most recent estimate by the Federal Statistical Office, the 2001 general Government deficit reached 2,7% of GDP.
Denne forværring sammenlignet med resultatet i2000 (–1,3% af BNP eksklusive UMTS-indtægter) og fremskrivningerne i oktober2000-opdateringen af det tyske stabilitetsprogram (et forventet underskud i 2001på 11/2% af BNP) skyldes hovedsagelig en kraftigere svækkelse af væksten end forventet og nogle statistiske revisioner.
This deterioration compared to theoutcome for 2000 (–1,3% of GDP excluding UMTS proceeds) and to the projectionsof the October 2000 update of the German Stability Programme (a projected 2001deficit of 11/2% of GDP) is mainly due to the stronger than anticipated growth slowdown and some statistical revisions.
Udgiftsmålene blev dog overskredet inden forsundhedssektoren som helhed og også i bestemte delstaters budgetter.
Expenditure overruns, however, were registeredin the overall healthcare sector and also in some Länderbudgets.
I indeværende år skønnes den lave BNP-vækst og forhøjelsen af visse sociale ydelser atville medføre, at underskuddet ikke vil falde sammenlignet med sidste år trods forøgelsen af visse skatter.
In the current year,low GDP growth and the rise in some benefits should imply that the deficit will notdecline compared to last year, in spite of the hike in some taxes.
På mødet i Økofin-Rådet den 12. februar 2002 forpligtede den tyske regering sig tilat overholde underskudsreferenceværdien på 3% af BNP i 2002, og den bekræftede sit tilsagn om at tilvejebringe en budgetsaldo tæt på balance i 2004.
In the Ecofin Council meeting of 12 February 2002, the German Government committed itself to respect the 3% of GDP reference value for the general Governmentdeficit in 2002 and confirmed its commitment to reach a close to balance budgetaryposition in 2004.
Dette blevbekræftet på ny i aftalen indgået mellem forbundsregeringen og delstaterne på detsærlige møde i Finanzplanungsrat den 21. marts 2002.
This was reaffirmed by the agreement reached between Bund and Länder in the special session of the Financial Planning Council (Finanzplanungsrat)on21 March 2002.
På den baggrund og i betragtning af at Tyskland deltager i euroområdet, bør budgetpolitikken fokusere påfølgende: i)sikre, at referenceværdien for det offentlige underskud på 3% af BNP ikke overskrides.
(i)ensure that the 3% of GDP reference value for the general Government deficitwill not be breached. Use any potential growth dividend to reduce the 2002
Enhver potentiel vækstdividende bør benyttes til at mindske underskud-
/2% of GDP targeted in the last updated Stability Programme; any
1/2% af BNP, jf. målsætningen i den seneste opdatering af det i 2002 til under 2 stabilitetsprogrammet ii)tilstræbe et tilstrækkeligt fald i underskuddet i 2003, der er tilstrækkeligt til atkunne sikre, at budgetsaldoen kommer tæt på balance i 2004.
(ii)aim at a sufficient decline of the 2003 deficit to ensure that a close to balanceposition in 2004 can be achieved. To this end, continue expenditure restraint andensure that any budgetary room for manoeuvre be used to reduce the deficit; m
Med henblik herpå er det nødvendigt fortsat at holde udgifterne i ave og sikre, at ethvert budgetmæssigt spillerum benyttes til at mindske underskuddet iii)gennemføre de fornødne reformer inden for sundhedssektoren for at mindskeudgiftspresset og bidrage til en forbedring af de offentlige finansers kvalitet ogholdbarhed ved at øge kvaliteten og rentabiliteten inden for sundhedsplejen y sk land iv)vedtage, i løbet af indeværende parlamentssamling, de aftalte ændringer af Haushaltsgrundsätzegesetz og sikre en effektiv kontrol af overholdelsen af de
(iii)implement the necessary reform of the healthcare system in order to reduce expenditure pressures and to contribute to improving the quality and sustainability of public finances by improving the quality and economic efficiency of medical care; and
aftaler, der blev indgået på det særlige møde i Finanzplanungsrat den 21.marts 2002.
ments reached in the special session of the Finanzplanungsratof21March 2002.
Det tyske arbejdsmarked blev hårdt ramt af den økonomiske nedgang i 2001,hvor væksten i beskæftigelsen gik i stå og arbejdsløsheden begyndte at stigeigen.
The German labour market suffered from the economic downturn in 2001,when employment growth came to a halt and unemployment started to riseagain.
Den samlede beskæftigelse, der var på 65% i 2000, ligger over EU-gen-nemsnittet.
The overall employment rate is, at 65% in 2000, above the average ofthe European Union.
Arbejdsløsheden, derfor halvdelens vedkommende er langtidsarbejdsløshed, er imidlertid fortsathøj, idet den udgør 7,9%, hvilket er en anelse over EU-gennemsnittet.
However, unemployment, half of which is longterm unemployment, remains high, at 7,9%slightly above the EU average.
Der erfortsat store variationer mellem arbejdsløsheden i de forskellige regioner.Skønt lønforhandlingerne er blevet gjort mere fleksible på det seneste, erløndifferentiering og mobilitet ikke tilstrækkelig til virkelig at tilvejebringe enmarkant indsnævring af de regionale forskelle.
Regional unemployment rates continue tovary sharply. Despite of a recent flexibilisation of wage bargaining, wage differentiation and mobility are not sufficient to contribute adequately to amarked reduction of the regional differential.
Der er blevet taget positiveskridt som f.eks. »Job-AQTIV-loven« og den såkaldte Mainz-model med tilskud til lavtlønnede job gennem ny lovgivning, der skal bidrage til at rationalisere de aktive arbejdsmarkedspolitikker, men det er nødvendigt at gørede store aktive programmer i områder med stor arbejdsløshed endnu mereeffektive.
Positive steps, such as the Job-AQTIV-Act and the so-called ‘Mainz Model’ for subsidising low wage jobs,have been taken through new legislation aimed at rationalising active labourmarket policies (ALMPs), but the efficiency of large-scale active programmesin high-unemployment regions must continue to be improved.
Desuden er erhvervsfrekvensen blandt lavtuddannede arbejdstagere meget lav, og deres risiko for at blive arbejdsløse er 60% højere end forden gennemsnitlige arbejdstager.
Moreover,the labour market activity of low skilled workers is very low and their unemployment risk is 60 % higher than that of the average worker.
For at hæve beskæftigelsesgraden yderligere vil det først og fremmest være nødvendigt at overvinde de fortsat negative incitamenter og hindringer for de lavtuddannede, ældre og kvindeligearbejdstageres indtrængen på arbejdsmarkedet.
Further increases of the employment rate will critically depend on overcoming stillstrong disincentives and barriers with respect to labour market activity oflow skilled workers, older workers and women.
På den baggrund bør Tyskland sørge for konsekvent at følge alle de beskæftigelseshenstillinger, som Rådet vedtog i februar 2002, og fokusere på følgende: i)forstærke bestræbelserne på at gøre det værd at arbejde via en reformaf skatte- og bistandssystemet, navnlig for kvinder og ældre arbejdstagere.
In view of the above, whilevigorously implementing all the Employment Recommendations adopted bythe Council in February 2002, the main priorities for Germany should be to:
Relevante emner for en reform af bistandssystemet: kriterier formodtagelse af bistand, bistandens varighed og kompensationsgradsamt indstilling af bistand ved genoptagelse af arbejde.
(i)intensify efforts to make work pay via tax and benefit reform, in particular for women and older workers.
Socialsikringsbidragene bør sænkes, navnlig i den nedre del af lønskalaen, dog underhensyntagen til behovet for at sikre sunde offentlige finanser ii)effektivisere de aktive arbejdsmarkedspolitiske tiltag, navnlig når de benyttes i stor målestok, og videreudvikle og effektivisere den hjælp, derydes til de jobsøgende.
Candidates for benefit reform are:benefit eligibility, conditionality, duration and replacement rates as wellas benefit withdrawal when taking up work. Social security contributions should be reduced, in particular at the low end of the wage scale,while complying with the need for sound public finances;
De aktive arbejdsmarkedspolitiske tiltag bør ihøjere grad målrettes de grupper, der løber den største risiko for langtidsledighed, og tage hensyn til de reelle behov på arbejdsmarkedet iii)oprettelse af arbejdsmarkedsinstitutioner og indførelse af kollektive overenskomstforhandlingssystemer, der tager hensyn til arbejdsmarkedets par-
(ii)improve the efficiency of ALMPs, in particular where they are used on alarge scale, and further develop job-search assistance while improvingits efficiency. Improve the targeting of ALMPs towards those groupsmost prone to the risk of longterm unemployment, as well as to meetthe demands of the labour market;
ters selvstændighed og forholdet mellem lønudvikling og arbejdsmarkedsvilkår,således at lønudviklingen tager højde for produktivitetsudviklingen og forskellemellem arbejdstagernes faglige kvalifikationer med det formål at forbedre beskæftigelsen på tværs af faggrupper og geografiske områder, alt imens den stabilitets og beskæftigelsesorienterede lønudvikling bevares iv)fremme en mere fleksibel arbejdstilrettelæggelse og nyvurdere reglerne foransættelseskontrakter med det formål at skabe flere job og finde den rette balance mellem fleksibilitet og jobsikkerhed v)fjerne hindringer for kvinders indtrængen på arbejdsmarkedet, bl.a. ved at oprette flere børneinstitutioner.
between wage developments and labour market conditions, thereby allowing anevolution of wages according to productivity developments and skills differentials, in order to improve employment across skills and geographical areas, whilepreserving stability- and employment-oriented wage developments;
Produktmarkeder, iværksættervirksomhed og den videnbaserede økonomi
Product markets, entrepreneurship and the knowledge-based economy
Af en stor økonomi at være (målt ved forholdet mellem landets samlede udenrigshandel og BNP) er den tyske økonomi forholdsvis åben, og forbrugerpriserne ligger tæt på EU-gennemsnittet. Der ydes gradvis mindre statsstøtte.
The German economy is relatively open for a large-sized economy (as measured by thetotal trade-to-GDP ratio) and consumer price levels are close to the EU average.
Den tid og de udgifter, der erforbundet med oprettelsen af et aktieselskab, svarer nogenlunde til EU-gennemsnittetog er minimale for enkeltmandsfirmaer.
Time and cost requirements for the start-up of a private limitedcompany are around the EU average and only minimal for sole traders.