natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 90'erne havde investeringerne imidlertid tendens til at være koncentreret hos professionelle porteføljeadministratorer, der er langt mindre tilbøjelige til at be vare deres investeringer i en længere periode.
Throughout the 1990s, investment has tended to concentrate in the hands of professional asset man­agers, who are much less likely to keep their investment for extended investment periods.
De er nemlig almindeligvis mere inte resserede i at sikre deres investeringers likviditet.
They tend to be more interested in the continuous liquidity of their invest­ment.
Indførelsen af EUR forstærkede denne strukturelle udvikling.
The arrival of the euro has reinforced these structural features.
Den gennemsnitlige størrelse af de udbudte emissioner på EUR-obligationsmarkedet fordobledes i 1999 i forhold til de foregående år, ligesom fordelingen af EUR-emissionernes størrelse efter mindre end et år svarer til fordelingen på markedet for USD.
The average size of individual bond issues in the eurodenominated bond market doubled in 1999 com­pared with previous years, and the distribution of issue size in euro has converged, in less than a year, to that of the US dollar market.
TILVEJEBRAGTE MIDLER
RAISED
■ Programmets gennemførelse
■ Implementing the EARN programme
Udestående på EARN­emissioner pr. 31. december 1999
Amounts outstanding on EARN issues as at 31 December 1999
Der blev udbudt en nyemission på 2 mia med udløb i 2006, li­gesom nogle eksisterende toneangivende EARNs blev genåbnet.
A new 2 billion issue with a maturity of 2006 was launched and existing EARN benchmark issues were re­opened.
Ultimo 1999 havde Banken dækket hele afkastkurven med syv toneangivende emissioner med udløb 2003­2009 og et samlet udestående på 24 mia.
By end­1999, a com­plete yield curve had been established for the ElB's benchmarks with seven issues having maturities running from 2003 to 2009, for a total outstanding of 24 billion.
Reduktion af omkostningerne ved middeltilvejebringelsen gennem udnyttelse af mulighederne på markedet
Reducing borrowing costs by seeking out market opportunities
Takket være dette program tåler afkastene af disse emissioner i høj grad sammenligning med dels emissioner fra andre eurostater end dem, hvis emissioner var toneangivende på markedet (Frankrig og Tyskland), dels andre europæiske institutioners emissioner.
Implementation of the programme has meant that yields on issues compare favour­ably, both with those obtainable on govern­ment bonds issued by EU Member States participating in EMU apart from those issues regarded as benchmarks (bonds issued by the French or German governments) and with those issued by other European agencies.
■ Tilbud om gældsombytning til EUR
■ Euro debt exchange offer programme
Banken fortsatte sit initiativ fra 1998 og til­bød ejerne af sine obligationer i DEM, FRF, ITL og EUR at ombytte dem til nye EARN­obligationer. Dette andet ombytningstilbud, der fandt sted via Internettet, gjorde det mu­ligt at oge udeståendet på EARN 2005 og 2009 til henholdsvis 423 og 538 mio.
In addition to the EARN issuance facility aimed at ensuring euro liquidity in its treas­ury, the Bank also mounted a number of pri­marily structured operations, enabling it to lower the overall cost of raising resources in euro.
Disse for­retninger beløb sig til ikke mindre end 2,1 mia og var hovedsagelig forbeholdt pri­vate kunder, der ønskede mulighed for et hø­jere afkast af deres investeringer mod en hø­jere risiko.
Continuing in the same vein as in 1998, the Bank offered holders of its bonds denomi­nated in DEM, FRF, ITL and EUR the possibility of swapping their securities for new EARN issues.
Deres forskellige form (binding til borsindekser og step­down/one coupon) nød­vendiggjorde særlig omhu fra Bankens side ved vurderingen af den dermed forbundne ri­siko.
This second debt exchange offer pro­gramme, undertaken via an Internet site, served to increase the total amount outstand­ing on the 2005 and 2009 EARNs by 423 mil­lion and 538 million respectively.
Redenominering af den udestående gæld endvidere til formål at diversificere dels pro dukterne ved hjælp af strukturerede forret ninger (annuitetslån, hvis ydelser afhænger af udviklingen på swapmarkedet), dels inve storerne, nemlig via en placering i Japan.
Redenominating existing debt directed towards diversifying its product offering through structured operations (a borrowing redeemable in variable annual in­stalments in line with developments on the swaps market) or diversifying its investor base with a placement in Japan.
Banken fortsatte den redenominering, den indledte i 1998.
The redenomination process, embarked upon in 1998, was continued in 1999.
Ultimo 1999 var der redenomineret i alt 32 mia eller 61% af udeståendet i eurostaternes valutaer (53 mia).
The amount of debt redenominated into euro by end1999 totalled 32 billion or 61% of total out­standing borrowings in EMU currencies (53 billion in all).
Redenomineringen af de eurorettede emissioner fandt sted i form af tre forretninger på i alt 10,9 mia med forfald den 15. februar, den 15. april og den 15. juli.
Euro-tributary issues were rede­nominated by creating three fungible tranches with maturities of 15 February, 15 April and 15 July for a total of 10.9 billion.
Redenomineringen af lån optaget henholdsvis i DEM og IEP samt på de nationale markeder i ITL og FRF blev tilendebragt og beløb sig til i alt 10,1 mia. Endelig blev der redenomineret ECU-emissioner på 11 mia.
Bonds denominated in DEM and IEP as well as domestic market issues in ITL and FRF to­talling 10.1 billion were also redenominated. Issues denominated in ECU totalling 11 bil­lion were converted into euro.
USD var den tredjemest lånte valuta på ka pitalmarkederne (23%).
The USD come third in the list of currencies borrowed by the Bank last year on capital markets (23%).
På et flygtigt og usikkert marked med begrænsede gunstige perioder fortsatte Banken sin strategi for etablering af toneangivende obligationer på hele afkastkurven med 3, 5 og 10 års løbetid gennem enten udbydelse af nye eller forhøjelse af eksisterende emissioner.
Given a volatile and uncertain market on which favourable periods were few and far between, the EIB continued its strategy of establishing benchmark issues the length of the yield curve with maturities of 3, 5 and 10 years, either by issuing new paper or by augmenting existing tranches.
Denne politik gjorde det muligt at øge det samlede udestå ende på dette marked til 5,9 mia USD, hvilket langt overstiger de øvrige store internatio nale emittenters udeståender.
This policy resulted in total borrowings outstand­ing on this market rising to USD 5.9 billion, an appreciably larger sum than that for other leading international borrowers.
GBP og USD anvendtes i endnu højere grad end i 1998 i Bankens middeltilvejebringelse, idet de sammen med EUR repræsenterede over 90% af den samlede låntagning før swaps og 97% efter swaps.
Even more than in 1998, issues in GBP and USD accounted for a very considerable share of the resources raised by the Bank: together with the euro, these currencies constituted over 90% of total borrowings before swaps and 97% after swaps.
Ud over at udbyde toneangivende lån gen nemførte Banken overvejende strukturerede forretninger på mindre beløb med henblik på at dække efterspørgslen fra private investo rer i Europa og Japan.
Alongside benchmark issuance, operations for smaller amounts - basically structured issues - were launched to meet retail demand in Europe and Japan.
Låntagningen i GBP udgjorde 25% af den samlede middeltilvejebringelse, hvilket gjor de EIB til en AAA-vurderet emittent af tone angivende obligationer i denne valuta.
Borrowings in GBP amounted to 25% of the overall total raised by the Bank, which con­firmed the EIB as a benchmark AAA-rated borrower on the sterling market.
Ban kens strategi sigtede fortsat mod at øge udeståendet på de eksisterende lån eller at skabe nye med mellemlang løbetid (forfalds tid 2003-2009) og især lang løbetid (forfalds tid 2021 og 2028), et område, hvor Bankens papirer kan betragtes som et alternativ til britiske statspapirer.
As in the past, the Bank's strategy was geared towards increasing existing fungible issues or creating new tranches for mid-dated (2003 to 2009) and, in particular, long-dated maturities (2021 and 2028) which can be regarded as Gilt substitutes.
Denne strategi havde
The Bank's strategy was also
TILVEJEBRAGTE MIDLER
RAISED page-io
Indgåede aftaler om optagelse af lån i 1999
Borrowings signed in 1999
I alt 1.
TOTAL
Udvikling af ansøgerlandenes markeder og diversificering af de øvrige kens låntagere via direkte forretninger.
Developing the markets in candidate countries and seeking to diversify other markets
Indgåede aftaler om lån (før swaps) ifølge programmer for mellemfristede notes eller emissionsrammeaftaler
Borrowings signed (before swaps) under medium-term note or debt issuance programmes
Antal forret ninger
Currency
Banken fortsatte sin emissionsaktivitet på de forskellige markeder, hvor vilkårene var gun stige.
As in the past, the Bank continued its issuance activity on various markets offering it favour­able conditions.
Blandt de valutaer, der ikke deltager i ØMU, bortset fra GBP, var aktiviteten hovedsa gelig koncentreret om GRD, CHF og NOK.
In non-EMU European curren­cies, apart from GBP, its activities centred on the GRD, CHF and Norwegian krone (NOK) markets.
Efter at markederne i Asien var blevet genåbnet ef ter den finansielle krise i andet kvartal af 1998, indgik Banken her syv forretninger i hong kongdollar (HKD), ligesom den udbød en an den emission i taiwanesiske dollar (TWD).
On Asian markets, which were re­opened following the financial crisis that swept through them in the second quarter of 1998, seven operations were contracted in Hong Kong dollars (HKD) and a second issue undertaken in Taiwanese dollars (TWD).
Blandt Commonwealthvalutaerne var Bankens aktivitet især omfattende i sydafrikanske rand (ZAR) og australske dollar (AUD).
With respect to Commonwealth currencies, the bulk of the Bank's operations focused on the South African rand (ZAR) and the Australian dollar (AUD).
I ZAR blev der indgået aftale om 12 emissioner, hvilket muliggjorde udbetaling i denne valuta til Ban side 55 I TILVEJEBRAGTE MIDLER
Twelve issues were undertaken in ZAR
Udviklingen på kapitalmarkederne i 1999
Capital market developments in 1999
Efter genopsvinget i verdensøkonomien viste renten på ny stigende tendens primo 1999.
With the rebound of the world economy, the interest cycle bottomed out in early 1999.
Inflationen aftog markant i Europa og endnu mere i USA på grund af den deflationsbølge, der fulgte efter krisen i Asien.
Inflation in Europe and - in particular - in the United States declined sharply as a result of the deflationary wave that followed in the wake of the Asian crisis.
Det stimulerede på afgørende vis væksten i Europa og USA.
This played a key part in maintained growth in Europe and the United States.
Nettoeksporten bremsede nok væksten, men den aftagende inflation mulig gjorde en kraftig lempelse af pengepolitikken både i USA og Europa, hvilket styrkede den indenlandske efterspørgsel.
Net exports became a drag on growth, but disinflation allowed aggressive monetary easing in the United States and Europe, which supported domestic demand.
Især i USA er det muligt, at krisen i Asien endda forlængede den økonomiske ekspansion, ¡det den bevirkede, at den nye monetære stramning, der skulle inddæmme inflationspresset, ikke fandt sted for tidligt. Den fornyede stigning i den amerikanske inflationsrate i 1999 viser imidlertid også, at den asiatiske krise kun betød en midlertidig aflastning.
In the United States in particular, the Asian crisis may even have prolonged the economic expansion by preventing an earlier mon­etary tightening to curb inflationary pressures.
Medio 1999 var hovedparten af denne virkning forsvundet, og in flationen nærmede sig ¡gen hastigt den seneste tids historiske gennemsnit på ca. 3%, især på grund af stigningen i oliepriserne.
By mid-1999 most of these effects had disappeared, with inflation rapidly returning towards its recent historical average of around 3%, partly on the back of rising oil prices.
Efterhånden som den importerede deflation aftog, voksede inflationspresset på hjemmemarkederne på ny, og intet tyder på, at den fuldt udnyttede økonomi mister sin fremdrift, således at væksten igen falder til under de ak tuelle 4%, der er over gennemsnittet.
Once imported deflation faded, domestic inflationary pressures came back to the fore, with a fully employed economy showing little sign of slowing from its above-trend 4% growth rate.
I Europa var inflationspresset langt mere moderat, fordi den indenlandske efterspørgsel her stiger langsommere og produktionsforskellene er større.
In Europe, inflationary pressures have remained much more subdued as a result of lower growth in domestic demand and a larger output gap.
I USA nåede afkastet af de tiårige statsobligationer bunden med ca. 4,6% i januar 1999, hvorefter det steg til godt 6% sidst på året.
In the United States, the 10-year government bond yield bottomed out at around 4.6% in January 1999, before rising to just over 6% towards the end of the year.
Også i Europa øgedes afkastene på ny trods den lavere vækst, nemlig fra lavpunktet på 3,6% i februar 1999 til ca. 5,2% i december.
European yields also rebounded, despite slower growth, from a February-1999 trough of 3.6% to around 5.2% in December.
Genopsvinget i USA og især Tyskland repræsenterer en nor malisering i forhold til niveauet fra før krisen og afspejler ingen nævneværdig stigning i de underliggende inflationsforventninger.
The US and (in particular) German re­bounds reflect a normalisation to pre-crisis levels and do not suggest a notable rise in underlying inflation expectations.
Denne analyse bekræftes af de inflationsforventninger, der fremgår af de statsobligationer, som er bundet til inflationsraten.
This is also confirmed by the inflation expectations embedded in inflation-linked government bonds.
Den korte rente fandt af samme grunde tilbage til niveauet fra før krisen.
Short-term interest rates have returned to pre-crisis levels for the same reasons.
Forskellen mellem USA og Europa var imidlertid større på dette område. USA befinder sig således formodentlig kun på tærsklen til en varig og muligvis kraftig stramning, der sigter mod at dæmpe væksten i den indenlandske efterspørgsel og derigennem begrænse en even tuel ny inflationsstigning.
The difference between the United States and Europe is more pronounced here, however, since the US is expected to be only in the early phase of a continued and possibly ag­gressive tightening cycle to reduce domestic demand growth and thus curb a further rise of inflation.
Tremånedersrenten på euromarkedet for amerikanske papirer steg med 120 basispoint fra februar til december, nemlig til ca. 6,1%.
The US three-month euro rate rose by 120 basis points between February and December, to around 6.1%.
I Tyskland var stigningen i den korte rente mere beskeden, nemlig 90 basispoint til 3,4%, hvilket er
German short rates rose by a more moderate 90 basis points, to a still very low 3.4%. A noteworthy aspect of the wide US-German
Inflation (forbrugerprisindekser) i USA og eurozonen meget lidt.
CPI inflation in the United States and the euro area
Angående den betydelige forskel mellem den amerikanske og den tyske rente (270 basispoint i december) er det værd at bemærke, at den har været stabil i de sene ste fire år, hvilket viser forskellen i de to lan des vækst.
United States CPI spread (270 basis points in December) is its stability over the past four years, reflecting the sustained growth differential between the two countries.
På valutamarkederne var det mest bemærkel sesværdige træk ved 1999, at den nære sam menhæng mellem den japanske og de euro pæiske valutakurser over for USD blev brudt.
In foreign exchange markets, the most notable development in 1999 was how the previous strong correlation between the Japa­nese and European exchange rates against the dollar came to an end.
Indtil medio 1998 reagerede valutakurserne hovedsagelig på den konstante styrkelse af USD.
Until mid-1998, ex­change rate movements were driven primarily by the steady rise of the dollar.
Derfor viste de europæiske valutaer og yennen en fælles, vigende tendens. I det for løbne år blev EUR imidlertid svækket, medens den japanske yen styrkedes markant.
European cur­rencies and the yen thus trended down in tan­dem.
Udvikling i den korte rente
Short-term interest rates
Svækkelsen af EUR over for USD i 1999 var genstand for megen opmærksomhed, men en betragtning af en længere periode viser, at denne udvikling i alt væsentligt blot var en fortsættelse af en tendens, der indledtes i 1995.
While the depreciation of the euro against the dollar in 1999 has attracted a lot of at­tention, a look over a longer period indicates that the euro's slide in 1999 is essentially a continuation of a trend that began in 1995.
I denne længere periode er det ikke EUR's svaghed i de seneste måneder, der falder udenfor, men snarere dens kortvarige styrkelse ultimo 1998.
In this longer time frame, it is not the euro's weakness in recent months that stands out as an aberration, but its brief appreciation in late 1998.
De fleste skøn over ba lancepunktet mellem EUR og USD på lang sigt lyder på 1,20 EUR : 1 USD, hvilket var gennemsnitskursen i første halvdel af 90'erne.
Most estimates of the equilibrium exchange rate of the euro suggest that it should eventually rise to around 1.20 against the dollar, which was its average in the first half of the 1990s.
USD/EUR (til højre) DEM Inden 1999
USD/EUR (right) based on German Mark before 1999
JPY og EUR: Stor forskel siden andet halvår af 1998
Yen and euro: sharp divergence since second half of 1998
TILVEJEBRAGTE MIDLER
RESOURCES RCES
Likviditetsförvaltning hængigt af udbetalingsbehovene.
Liquidity management hold in its treasury the proceeds of issues launched, irrespective of disbursement needs.
Den kortfristede obligationsportefolje (eks tern forvaltning) udgør en supplerende likviditetslinie.
The purpose of the operational bond port­folio (managed externally) is to supply an ex­tra line of liquidity in the form of instruments likely to offer higher returns than those obtainable from placements on the money market.
Den består af instrumenter, der ventes at give et bedre afkast end placerin ger på pengemarkedet.
This portfolio amounted to 0.3 billion.
Denne portefølje be løb sig til 0,3 mia.
Liquidity management
Den 31. december 1999 beløb bruttolikviditeten sig til ca. 16 mia eller 14 mia efter fra drag af de kortfristede forpligtelser.
Gross liquid funds, at 31 December 1999, totalled some 16 billion, i.e. 14 billion net of short­term commitments; these funds were held in 17 currencies, including the euro.
Den bestod af 17 valutaer, hvoraf EUR repræsen terede 66% og eurovalutaerne 73%.
The euro accounted for 66% and European Union currencies in all for 73% of aggregate liquid funds.
Bankens samlede likviditet skal udgøre mellem 25 og 40% af den årlige nettopengestrøm.
The level of the Bank's overall liquidity must fall within 25% and 40% of annual net cash flows.
Den kortfristede monetære likviditet beløb sig til 12,2 mia (9,9 mia efter fradrag af de kortfristede forpligtelser) og repræsenterede dermed hovedparten.
The breakdown of liquid funds was as follows: operational bond portfolio (managed externally) 2%
Investeringsporteføljen af obligationer udgør anden likviditetslinie (2,5 mia). Den består af obligationer, udstedt af EU-stater og andre førsteklasses offentlige institutioner.
The investment bond portfolio represents the second line of liquidity (2.5 billion), compris­ing bonds issued by EU Member States and other first­class public institutions.
Over 99% af papirerne i denne portefølje er vur deret til AA1 eller emitteret af EU-stater.
Over 99% of the total volume of securities held in the portfolio are rated AA1 or issued by EU Member States.
Den kortfristede monetære likviditet udgøres hovedsagelig af provenuet af optagne lån og den positive pengestrøm.
This portfolio consists primarily of borrowing proceeds and surplus cash flow.
Dens hovedformål er at dække Bankens løbende behov for li kvide midler.
Its chief pur­pose is to cover the Bank's day­to­day liquid­ity needs.
Den skal kunne dække de fremtidige udbetalinger på udlån.
These holdings must be sufficient to meet the Bank's future loan disburse­ments.
Den kortfristede monetære likviditet består per definition af likvide papirer med kort lo betid.
By definition, the operational money market portfolio comprises liquid instruments with short­dated maturities.
Ultimo 1999 var hovedparten deraf placeret i forsteklasses produkter og letomsættelige monetære instrumenter.
At end­1999, the bulk of this portfolio was placed in first­class prod­ucts and marketable short­term instruments.
Den kortfristede afdækningsportefølje af ob ligationer til imødegåelse af renterisikoen (1,3 mia) anvendes til hel eller delvis afdækning af visse nye, fast forrentede obligationsemissioner gennem kob af obligationer.
The operational hedging bond portfolio to cover interest­rate risks (1.3 billion) is in­tended to hedge, through bond purchases, all or part of certain new EIB fixed­rate bond issues.
Denne ordning gor det muligt at opbevare emissionsprovenuerne som likvide midler uaf
This portfolio enables the Bank to investment bond portfolio 15% operational money market portfolio 75%
Resultat af likviditetsförvaltningen passet målet om at sikre Bankens egenkapital en varighed på mellem 5 og 6 år. Endelig be løb porteføljens markedsværdi sig pr. 31. de cember 1999 til 2 491 mio mod en optagelsesværdi på 2 449 mio.
Overall, money market interest rates eased down on average in 1999, compared with av­erage levels in 1998, although the fourth quarter did see a rebound in both bond and money market rates.
Under et faldt gennemsnitsrenten på penge markederne i 1999 i forhold til gennemsnitsrenten for 1998.
was brought into line with the target for the duration of the Bank's own funds of between 5 and 6 years.
Fjerde kvartal var præget af en fornyet rentestigning på obligations- og pengemarkedet.
Lastly, the market value of this portfolio at 31 December 1999 stood at 2 491 million, as against a portfolio entry price of 2 449 million.
Likviditetsförvaltningen gav et nettoafkast på 496 mio i 1999, svarende til et samlet regn skabsmæssigt afkast på 3,76%.
(Situation as at 31 December 1999, EUR million)
Samlet nettolikviditet uden forpligtelser Samlet indtægt Gennemsnitlig kapital Gennemsnitligt afkast
Total liquidity net of commitments Total income Average holdings Average return
595 13 046 4,56% nettorenteafkast på 327 mio af en gennem snitlig investeret kapital på 8,5 mia, svarende til et afkast på 3,85% på baggrund af en la vere gennemsnitlig kort rente i forhold til 1998.
The operational money market portfolio yielded 327 million in net income on average holdings of 8.5 billion, i.e. a return of 3.85% against a background of a decline in average short-term interest rates compared with 1998.
Heraf den kortfristede monetære nettolikviditet uden forpligtelser Samlet indtægt 327 Gennemsnitlig kapital 8 497 Gennemsnitligt afkast 3,85%
of which operational money market portfolio net of commitments Total income Average holdings Average return
Heraf investeringsporteføljen obligationer Samlet indtægt Gennemsnitlig kapital Gennemsnitligt afkast
The investment bond portfolio yielded total income of 155 million (including gains of 10 million on disposals of securities) on aver­age holdings of 2.5 billion.
Investeringsporteføljen af obligationer gav et samlet afkast på 155 mio (herunder en reali seret overkurs på 10 mio) af en gennemsnitlig investeret kapital på 2,5 mia. Det repræsen terede 6,18% (5,78% uden den nævnte over kurs) i 1999 mod 7,9% i 1998.
Its overall return worked out at 6.18% in 1999 (5.78% exclud­ing gains on disposals of securities) as opposed to 7.90% in 1998.