natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Frankrig har måttet overveje problemerne med at forbedre arbejds vilkårene siden de industrielle uroligheder i I968 og specielt i 1971. Resultatet var etableringen i 1973 af Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail - ANACT (Det nationale Agentur til Forbedring af Arbejdsvilkårene), et offentligt organ med en tresidet, bestyrelse.
Franc e has been led to consider the problem of improving working conditions since her industrial troubles of 1968 and, in particular, of 1971.
Senere - i 1976 - etableredes også
Later, in 1976, the State Secretariat for the Condition of Manual Workers (Secretariat d'Etat à la Condition des Travailleurs Manuels) was also established.
Disse offentlige organer fremmer, støtter og offentliggør forskning og eksperimenter med forbedring af arbejdsvilkårene.
These public bodies encourage, support and publish research and experiments on the improvement of working conditions.
Lovgivningen og régulâtionerne vedr. eikkerhed for og beekyttelee af arbejdernee helbred er ogeå blevet forstærket. Det kan eigee, at ideer, forekning og ekeperimenter virkelig kom i gang fra og med 1973.
The legislation and regulations on the safety or protection of workers' health have also been reinforced.
Franeke offentlige myndighedere politik og eåledee også lovgivningen sigter ikke på at sætte regeringen i stedet for industriens to sider, men på at tvinge begge parter til at forhandle sig til kollektive overenskomster eller overenskomster på virksomhedernes industrisektorplan.
The policy of the public authorities in France, and hence of the legislation, is aimed not at substituting the State for the two sides of industry but at compelling both sides to negotiate collective agreements or agreements at the level of the industrial sectors or the undertakings.
Etableringen af bedriftsrådets særudvalg til forbedring af arbejdsvilkårene eller af Socialbetænkningen skal ses på denne baggrund.
Establishment of the Works Council special committee on the improvement of working conditions, or of the Social Report,must be viewed against this background.
Hvad arbejdsgivere og arbejdere angår og specielt på arbejdsorganisationens område møder overenskomst forhandlinger imidlertid stadig vanskeligheder på nationalt plan (udkastet til overenskomsten om en forbedring af arbejdsvilkårene er således endnu ikke blevet underskrevet af de to største fagforeningeorganer. Confederation general du travail - CGT og Confédération française démocratique du travail - CFDT), Arbejds giverne sidder inde med initiativet hvad en reorganisation af arbejdet angår og fører endogså en beslutsom, aggressiv politik i denne henseende.
However, as far as employers and workers are concerned, and particularly in the sphere of work organization, collective bargaining is still impeded at national level (the outline agreement on the improvement of working conditions has not been signed by the two biggest trade union bodies, the Confederation générale du travail - CGT and the Confédération française démocratique du travail - CFDT).
Fagforeningerne er stadig kritisk indstillede over for de udførte ændringers art og arbejdsgivernes strategier, som de mener ligger bag ændringerne.
The trade unions remain critical of the nature of the changes made and of the employers' strategies which, they feel, lie behind the changes.
Der findee imidlertid forholdevis mange erfaringer med nye former for arbejdsorganisation (etableret i 200 virksomheder·) lokalt og i virksomheder.
However, there is fairly considerable experience of new forms of work organization (identified in 200 establishments*) at local level
Offentlig finansiering til fremme af forekning, uddannelee eller eksperimenter på dette område er betydelig, men alligevel fire gange mindre end det tilsvarende vesttyske budget.
Public funding to encourage research, training or experimentation in this sphere is considerable but, even so, it is four times less than the equivalent German budget.
Lovgivningen vedr, varig uddannelee (loven af 1971) tildeler måske uddannelsesaspekterne særlig prominens inden for projekter med en reorganieation af arbejdet,
However, the legislation on permanent training (law of 1971) perhaps makes training aspects particularly prominent in work reorganization projects.
Italiene situation er epecielt usædvanlig på den europæiske baggrund under overvejelee· Der er ikke tale om, at Italien er nået så meget lengere, idet problemet med arbejdeorganieation og arbejdsvilkår heller ikke trådte i forgrunden i Italien før 1968­69, borteet fra forskningen, der er udført hos Olivetti siden begyndelsen af tredeerne og eom førte til et foreløbigt forsøg på reorganieation fra og med 1968.
Italy presents a particularly unusual situation in the European context under investigation. It is not that Italy is so far ahead since, apart from the research which has been carried out at Olivetti since the early 1960s and which led to a preliminary attempt at reorganization as from I968, in Italy too the problem of work organization and working conditions has come into prominence only since I968-69.
Når Italien er noget for eig er grunden hertil, at fagforeningernee indstilling på dette punkt har været mere aggreeeiv og aktiv i Italien end i andre europæiske lande (de skandinaviske lande måske undtaget).
If Italy is unusual, it is because the attitude of the trade unions on this point has been more aggressive and more active in Italy than in any other European country (with the possible exception of the Scandinavian countries).
Fra 1968 har fagforeningerne beskæftiget sig med problemer vedr. produktivitetsbetalinger og lønskalaer.
As from I968, trade unions were concerned with problems of productivity payments and wage scales.
Bevægelsen for delegerede på gulvet, godkendt af fagforeningerne som en tilgrundliggende form for representation, skaber specielt fordelagtige betingeleer for en behandling af problemerne med arbejdevilkår på bundniveau, hvor problemerne opstår i relativt homogene gruppesituationer· Det er grunden til de for Europa enestående krav fra den italienske fagforeningsbevægelse om arbejderkontrol over arbejdevilkårene.
The shopfloor delegates' movement, adopted as the basic form of representation by the trade unions, affords exceptionally favourable conditions for dealing with the problems of working conditions at grass roots level, where problems arise in relatively homogeneous group situations.
Inden længe gik problemet imidlertid længere end produktivitetebetalinger og eikkerhed og drejede eig om kvalifikationer, der resulterede i aftalen om een enkelt klassifikation for funktionærer og arbejdere.
Hence the claims of the Italian trade union movement, which are unique in Europe, for worker control over working conditions.
Dette førte til reduktioner i de hierarkieke niveauer og et etrengt krav om "profeeeionalità", en vending, der ikke længere anses for at kvalificere arbejdeopgaven men snarere den faktiske arbejdestyrke.
However, before long the problem passed beyond that of productivity payments and safety and became concerned with qualifications, resulting in the agreement on a single classification for employees and workers.
Og sidste stadium i denne fagforeningekamp er endelig fagforeninger­nes kontrol med anlegeinveeteringer, beskæftigelsessiden og kvalifikationer.
This led to reductions of hierarchical levels and a strong claim for "professionalità", a term which is no longer regarded as qualifying
16 relativt mange forsøg fra arbejdsgivernes side på at reorganisere arbejdet i bilindustrien, i elektronikbranchen, inden for kemikalie-, jern- og stålindustrien.
Corresponding to these trade union pressures, there are relatively numerous attempts by the employers to reorganize work in the car industry, in electronics, chemicals and the iron and steel industry.
Disse forsøg udføres imidlertid på baggrund af en meget intensiv klassekamp med samme målsetningsdivergene m.h.t. reorganisationer for arbejds givernes og fagforeningernee vedkommende.
However, their attempts are made against the background of a most intensive class struggle, with the same divergence of objectives between employers and trade unions applying to reorganization.
Det er derfor - som overalt i Europa (undtagen Skandinavien) - at fagforeningerne vagrer Big ved at være fællee igangsættere eller fælles ledere af organisationsmæssige ændringer til trods for deres ønske om kontrol og presset, der udøves af fagforeningerne i forbindelse med arbejdsorganisation, for således at kunne drage den Viden skabelige Ledelee i tvivl.
This is why, as everywhere in Europe (except Scandinavia), the trade unions are reluctant to be the joint initiators or joint managers of organizational changes, despite their anxiety for control and the pressure exerted by trade unions on work organization in order to call Scientific Management into question.
Det bør huskes på dette punkt, at pres fra arbejdere og fagforeninger i forbindelse med arbejdsorganisation måske kan forklares gennem fraværeleen indtil de seneste år af en gastearbejderetyrke i Italien og den meget kritiske reaktion på tayloriseret industriarbejde blandt italienske arbejdere fra landet, der er kommet til Norditalien fra den sydlige del.
It should be noted at this point that pressure from the workers and from the trade unions on work organization is probably explained by the absence, until recent years, of an immigrant work force in Italy, and the highly critical reaction to Taylorized industrial work of Italian workers of peasant origin who have emigrated from the south to the north.
Selvom Belgien allerede har nogle erfaringer på dette område, begyndte debatten om nye former for arbejdeorganieation alligevel ikke før efter 1975.
Belgium, despite already having had some experience in this field, did not begin to discuss new forms of work organization until after 1975.
Disse problemer falder inden for OBAPs område (Office belge pour l'accroieement de la productivité - Det belgiske Produktivitetsråd), der ledes på paritetsbasis og udfører forekning og undersøgelser i en ånd, der er præget af streng paritet. Fond d'humanisation du travail (Fond til arbejdets humanisering), der ligner den franske FACT (Fond d'amélioration dee conditions de travail), blev ikke etableret før 1977.
These problems are dealt with by the OBAP (Office belge pour l'accroissement de la productivité - Belgian Productivity Board), which is managed on a parity basis and which carries out research and investigations in a strict spirit of parity.
Dens formål er at finansiere indsatser til forbedring af arbejds vilkårene.
Its purpose is to finance operations for the improvement of working conditions.
De forskellige parter og fagforeningerne har en åben, poeitiv indetilling til de nye former for arbejdsorganisation.
The various parties and trade unions have open, positive attitudes towards the new forms of work organization.
Arbejdsgivernes indetilling er en lignende både inden for deres forbund og i industrisektorerne.
The attitude of employers is similar, both in their Federations and in the industrial sectors.
Ideer og kundskaber på dette område lader til at blive offentliggjort i ret etor udstrækning.
Ideas and knowledge in this sphere seem quite well publicized.
Trods modstand fra mange virksomheder, der kommer ud for vanskelig heder takket vare den kriseramte belgiske industri og den hermed forbundne høje arbejdsløn, ser det ud til, at nye former for arbejdsorganisation vil blive udviklet i Belgien i løbet af de næste par år.
Despite resistance from many companies facing difficulties from the crisis which is hitting Belgian industry hard by reason of high labour costs, it seems likely that new forms of organization will be developed in Belgium over the next few years.
Det er måske netop på grund af den høje lønpolitik,
It was perhaps precisely because of the high wages policy, made possible by earlier prosperity and a high proportion of
17 der kunne realieeree ud fra tidligere velstand og et stort antal fremmedarbejdere, at arbejdsorganisationeproblemet kunne henlægges indtil nu.
16 immigrant workers, that the work organization problem could be left in a state of suspension until now.
Belgiens store modtagelighed for eksterne tanker og pragmatiek eklekticieme er et umiddelbart tegn på og en fremtidig garanti for en større udvikling af eksperimenterne med nye former for arbejds organisation.
Belgium's considerable receptivity to external ideas and her practical choice of those which are appropriate* provide an immediate sign and future guarantee of a major development in experiments with new forms of work organization.
Holland er måske landet, der .er mest erfarent og modent m.h.t. nye former for arbejdsorganisation.
The Netherlands is perhaps the country which has acquired most experience and maturity in relation to new forms of work organization.
Philips begyndte med eksperimenter i I960. Som Olivetti i Italien var Philips i lang tid førende på dette nye, eksperimentelle område.
Experiments began at Philips in i960.
Det viser sig nu, at drøftelserne vedr. de nye former for arbejdsorganisation for både virksomhedernes og fagforeningernes eller de offentlige myndigheders vedkommende er gået længere end arbejdsorganisationseksperimenternes urimeligt snævre rammer på gulvniveau og er blevet en del af en bredere angrebsmåde i forbindelse med problemet.
It is now found that discussions on the new forms of work organization, on the part of both companies and trade unions or public authorities, have passed beyond the unduly narrow framework of work reorganization experiments at shopfloor level and have become part of a wider approach to the problem.
Denne bredere angrebsmåde er den eneste, der har mulighed for at gøre arbejdsorganisation til en realitet, at sprede denne yderligere og at sikre dens fremtid.
This wider approach is the only likely way of making work reorganization a reality, of making it more widespread and of ensuring its future.
For virksomhedernes vedkommende har man fundet, at eksperimenter udføres i isolerede tilfælde, og selv hvor sådanne eksperimenter er talrige, har de ikke vundet større anvendelse.
On the company side, it is found that experiments are carried out in isolation and, even where such experiments are numerous, they have not achieved wider application.
Problemet fremsættes nu som 1) en mere almen reorganisation som forudsætning for sådanne eksperimenters udbredelse, 2) uddannelsens eventuelle rolle og 3) en anden fremgangsmåde for den faktiske udformning af socialtekniske systemer.
The problem is now being stated in terms of 1) a more general reorganization as a prerequisite for the spread of such experiments, 2) the possible role of training and 3) a different approach to the actual design of sociotechnical systems.
Fagforeninger og forskere er på den anden side tilbøjelige til at anse arbejdsorganisationsproblemerne for at være en del af en bredere debat om virksomhedsdemokratisering og etableringen af medbestem melsesstrukturer, der fører til egentlig arbejderkontrol.
The trade unions and researchers, on the other hand, tend to consider work organization problems as part of a wider discussion on company democratization and the establishment of participation structures which will lead to proper worker control.
Blandt de ni EF-lande med Danmark som undtagelse (er ikke omfattet af undersøgelsen) lader Holland til at være landet, der kommer Skandinaviens økonomiske demokrati nærmest og som i kraft af sine forhold på arbejdsmarkedet er det land, der mest sandsynligt vil udvikle sig henimod en demokratisering på gulvniveau og en mere demokratisk ledelse af virksomhederne.
Of the nine EEC countries, with the exception of Denmark (which is not included in this study), the Netherlands seems to be the country which comes closest to Scandinavian industrial democracy and which, by virtue of its industrial relations, is the most likely to develop towards both democratization at shopfloor level and more democratic management of the company. This brief indication of the national backgrounds to the improvement
Nogle af rapporterne vedr. de nationale casestudier afspejler starkt problemerne og en angrebsmåde til problemet med arbejds­organisation, der er karakteristisk for de almene tendenser i vedkommende lande. Dette gælder især, hvor en rapport blev ud­arbejdet af et organ, der selv har etore erfaringer i intervention eller uddannelse på disse områder.
17 of working conditions (1), which is particularly open to criticism in that it gives but a brief outline, seemed essential in order to attempt to identify and understand the main problems which, we felt, lay behind the reports on the national case studies.
(1) Det ville uden tvivl have været nyttigt at drage tilsvarende sammenligninger mellem kontinuerlige erhvervsfaglige uddannelsessystemer.
(1) It would doubtless have been useful to make a similar comparison for continuous vocational training systems.
Det er imidlertid specielt vanskeligt og prekært at udføre sammenligninger i forbindelse med dette emne.
However, comparisons on this subject are particularly difficult and awkward to handle.
Vi blev overbevist herom efter at have læst den beundringsvårdige, sammenlignende undersøgelse, der udførtes af Laboratoire d'Economie et de Sociologie du Travail (LEST - Laboratoriet for Erhvervs­økonomi og Sociologi) vedr. Production de la Hiérarchie dans l'Entreprise (Etablering af en Virksomheds Hierarki), et forskningsarbejde vedr. en aeeociationemeeeig virkning (Veettyekland-Frankrig, to bind, oktober 1977).
We were convinced of this after reading the admirable comparative study carried out by the Laboratoire d'Economie et de Sociologie du Travail (LEST -Industrial Economy and Sociology Laboratory) on Production de la Hiérarchie dans l'Entreprise (Establishment of a Company's Hierarchy), Research into a societal effect (Germany-France, two volumes, October 1977).
Der er gjort forsøg på at udføre talrige sammenlignende studier mellem uddannelsessystemer eom sådanne, men diese har snarere varet sidestillinger af monografier.
Numerous comparative studies between training systems, considered in themselves, have been attempted, but they are more like juxtapositions of monographs.
Der kan henvises til:
Reference may be made to:
De europæiske Fællesskabers økonomiske og sociale Komité: Uddannelee og erhvervsfaglige uddannelsessystemer i EF-landene, étudie, Bruxellee, 1976.
Economic and Social Committee of the European Communities: Training and vocational training system in the countries of the European Community, Study, Brussels, 1976.
Kommieeionen for de europaieke Fælleeskaber: Kulturel orlov i medlems­stat erne. Coll. Etudee, Série politique et sociale nr. 26, Bruxellee, auguet 1975·
Commission of the European Communities: Cultural leave in member States, Coll. Etudes, Serie politique et sociale No 26, Brussels, August, 1975. 3.
Det europaieke Institut for Erhvervsuddannelse: Uddannelsessystemer i Europa, Paris, 1976.
European Institute for Vocational Training: Training Systems in Europe, Paris, 1976.
19 m.h.t· problemet er derfor også mere pragmatisk, mere effektiv og gøres mindre besvärlig på grund af ideologiske konflikter.
The smaller countries tend to be cross­roads where various influences cross and combine; consequently, their approach to the problem is also more pragmatic, more effective and less easily impeded by idealogical conflicts.
I stedet for at forsøge at frasortere alle de indflydelser, der overskærer hinanden i lande, så som Belgien eller Holland (en opgave, der ville kræve en både mere indgående og bredere analyse), ønsker vi derfor her at beskrive angrebsvinklerne, der ud fra de nationale rapporter lader til at vare karakteristiske for de fire lande: Storbritannien, Italien, Frankrig, Vesttyskland.
Rather than try to sort out all the influences which cut across each other in countries such as Belgium or the Netherlands, therefore, (a task which would require both a more detailed and a broader analysis), we shall describe here the approaches which, from the national reports, seem characteristic of the four countries: Great Britain, Italy, France, Germany.
Tilgrundliggende for situationen i alle de repræsenterede lande er naturligvis teorierne og eksperimenterne af amerikansk eller skandinavisk oprindelse (Herzberg og arbejdsberigelse, Davis og arbejdets tilrettelæggelse, organisationsudvikling, E. Thorstud og økonomisk demokrati).
Underlying the situation in all the countries represented, fhere are of course the theories and experiments of American or Scandinavian origin (Herzberg and job enrichment, Davis and job design, Organiza­tion Development, E. Thorstud and industrial democracy).
Disse ideer, teorier og fremgangsmåder er tilstrækkeligt velkendte til, at vi ikke behøver at analysere dem her.
These ideas, theories and practices are sufficiently well known for us not to analyse them here.
Fra tid til anden ønsker vi blot at henlede opmærksomheden på tilfælde, der har bidraget noget til situationerne, der er mest typiske for vedkommende lande.
From time to time, we shall simply draw attention to those instances where they have made some contribution to the situations most typical of the countries concerned.
Det forenede Kongerige, Tavistock Institute's angrebsmåde domineres efter vores mening af fire aspekter, der influerer eksperimenterne med økonomisk demokrati efter det skandinaviske mønster, samt den "populariserede", socialtekniske tendens, der findes mere udbredt her i sin oprindelige form.
The United Kingdom. The approach of the Tavistock Institute seems to us to be dominated by four major aspects which influenced the experiments in Scandinavian-type industrial democracy and the "popularized" sociotechnical trend, which is found here more in its original form.
Organisationsmæssig ændring er en "arbejdsopgave" (i den psykoanalytiske betydning, at "den organisationsmæssige ændringsproces ligner processen forbundet med død og sorg"), en bevidst eller ubevidst omarbejdning på individuelt og gruppeniveau.
Organizational change is a "job" (in the psychoanalytical sense of "the processes of organizational change are similar to the processes of death and mourning"), a conscious and unconscious re-working at individual and group level.
Dette er grunden til, at formålsfri forskning, udført af Tavistock Institute, normalt er i form af ikke-fastsatte interventioner. Dette gælder de fleste af Instituttets tilfælde, der undersøges her.
Hence the fact that action-research carried out by the Tavistock Institute generally takes the form of open-ended interventions; this applies to most of the cases studied here by the Institute.
Det er indlærings processens kvalitet under ændringen og ændringsmetoden, der bestemmer kvaliteten af den opnåede situation: arbejdsopgavens tilrettelæggelse bliver rig eller fattig, usmidig eller fleksibel og tilvejebringer muligheden for ny indlæring
Change in itself is a learning process. It is the quality of the learning process during the change and in the method of change
Ændringebegrebet Bom en indlæringeprocee ("Lernprozees" på tysk) er normalt den videst accepterede inden for den socialtekniske bevægelse, men alt for eksklusiv efter vores mening og afskåret fra de andre karakteristiske egenskaber, der forsyner denne proces med dybde og indhold.
Generally the concept of change as a learning process ("Lernprozess" in Germany) is the one most widely adopted by the socio­technical movement but, in our opinion, too exclusively and cut off from the other characteristics which give it its depth and its content.
Her finder vi atter den socialtekniske tendens' psykoanalytiske kilder (Bion, Eliott Jaques).
Here we find again the psychoanalytical sources of the socio­technical trend (Bion, Eliott Jaques).
Indlæringsproblemet skal derfor ees ud fra en gruppes evne til at samarbejde, at klare sine konflikter, at stifte forbindelser med andre grupper eller med sine omgivelser.
Consequently, the problem of learning must be considered in terms of the capacity of a group to cooperate, to manage its conflicts, to enter into relationships with other groups or with its environment.