natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den første kategori omfatter Belgien, Danmark, Tyskland (WD), Luxembourg, Holland og Storbritannien. Disse lande kan karakteriseres ved at de har en god infrastruktur, som giver støtte, uddannelse og informationer såvel som velegnet udstyr og korrekt indrettede lokaler.
The working conditions in these countries are characterized by longer working hours and by physical constraints - heat and cold, heavy loads, weather constraints, painful positions, risks of pollution from dangerous substances.
Brugen af edb-udstyr er udbredt.
Time pressure is high.
Fysiske belastninger er forholdsvis begrænsede, hvorimod der er en tendens til at arbejdstagerne i stedet fokuserer på psykiske problemer.
Health is seen as being more at risk from work than elsewhere.
Den anden kategori omfatter Grækenland, Spanien og
The third cluster includes countries which do not fit in the two clusters described above.
Tidspresset er højt. Man anser helbredet for at være mere udsat for risici fra arbejdet end noget andet sted.
France, Italy and former East Germany are characterized by poor design of workplaces and under-average provision for information, training and support.
Procentdelen af selverhvervende er meget højere end
But whereas autonomy is high in France, Italy and Ireland, it is very low in former East Germany.
EF-gennemsnittet i disse lande, og landbruget har større betydning.
Overall, each of the countries in this cluster is pulled down by some strong features such as poor design or long working hours, which explain their intermediate position.
FØRSTE EUROPÆISKE ARBEJDSMILJØUNDERSØGELSE (1991-1992) - RESUMÉ nogen af de ovennævnte to kategorier. Disse lande - Frankrig, Italien og Irland (og også det tidligere Østtyskland) - befinder sig i en mellemsituation, somme tider af forskellige grunde.
FIRST EUROPEAN SURVEY ON THE WORK ENVIRONMENT (1991-1992) - A SUMMARY
Landbruget (NACE 0), bygge- og anlægssektoren (NACE 5) samt transportsektoren (NACE 7) er tydeligvis sektorer, hvor der generelt findes de fleste problemer.
Agriculture (NACE 0), building (NACE 5), and transport (NACE 7) are clearly the sectors where, overall, the highest amount of constraints appear.
Dette vises ved procentdelen af de arbejdstagere, som mener, at de er udsat for risici: 51% i landbruget, 46% i bygge- og anlægssektoren samt 38% i transportsektoren.
This is reflected in the proportion of workers feeling at risk: 51% in agriculture, 46% in construction and 38% in transport.
Fysiske belastninger står højt på listen over problemer i alle tre sektorer, især fordi det drejer sig om udendørs arbejde.
Physical constraints come high on the list of constraints in all three sectors, especially due to outdoor work.
Dette er kombineret med lang arbejdstid i landbruget, natarbejde og højt tidspres/lav autonomi i transportsektoren.
This is combined with long working hours in agriculture, nightwork and high time pressure/low autonomy in transport.
Stålindustrien og den kemiske industri (NACE 1 og 2) kommer meget tæt bagefter med hensyn til antallet og betydningen af de farlige påvirkninger, som arbejdstagerne er udsat for.
Steel and chemical industries (NACE 1 and 2) come very closely behind in terms of the number and importance of constraints to which workers are submitted.
Som følge heraf mener 37% af arbejdstagerne, at deres sundhed og sikkerhed er udsat for risiko.
As a result, 37% of workers feel their health and safety are at risk.
Eksponering for farlige produkter er et vigtigt problem.
Exposure to dangerous products is a major issue.
Natarbejde er udbredt.
Nightwork is widespread.
Fremstillingsindustrien (NACE 3 og 4) er i højere grad end andre sektorer karakteriseret ved en tayloristisk opdeling af
The manufacturing industry (NACE 3 and 4) is characterized, more than other sectots, by a tayloristic division of work and by low autonomy, while pressure and intensity of work is higher than average.
Arbejdstiden i distributionssektoren (NACE 6) er derimod lang.
FIRST EUROPEAN SURVEY ON THE WORK ENVIRONMENT (1991-1992) - A SUMMARY
En gentagelse af undersøgelsen vil gøre det muligt for os at overvåge tendenser og ændringer i årenes løb. Derfor planlægger Det Europæiske Institut en anden undersøgelse i 1996.
Because repetition of the survey enables us to monitor trends and changes over the years, the Foundation is planning a second survey in 1996.
Spørgeskemaet vil også blive udvidet, så det kan dække en bredere række spørgsmål.
The questionnaire will also be extended in order to cover a wider range of issues.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Dublin 1992. ISBN 92-826-4378-6. Kat. nr. SY-75-92-114-EN-C. ECU 22,50 Denne rapport kan fas hos EF's officielle salgskontorer.
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin 1992.
Jean-Claude Vandermeeren, Formand for Bestyrelsen (Fagforeningsgruppen)
Mr. J. Degimbe, Vice-Chairman (European Commission)
Jean Degimbe, Næstformand (Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber)
Mr. J. Vandermeeren, Chairman of the Administrative Board (Trade Unions' Group)
Fritz-Jürgen Kador Næstformand (Arbejdsgivergruppen)
Mr. P. Brannen, Vice-Chairman (Governments' Group)
Instituttet har til opgave at bidrage til planlægning og tilvejebringelse af bedre leveog arbejdsvilkår gennem foranstaltninger til udvikling og udbredelse af viden, der skal fremme denne udvikling.
It is the aim of the Foundation to contribute to the planning and development of the improvement of living and working conditions in the future, through action designed to increase and disseminate knowledge likely to assist these ideas.
Med dette for øje består Instituttets opgave i på baggrund af praktisk erfaring at udvikle og uddybe overvejelser om forbedring af leve- og arbejdsvilkårene på mellemlangt og langt sigt og at udfinde de faktorer, der kan udvirke ændringer (Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975, artikel 2).
With this aim in view the task of the Foundation is to develop and pursue ideas on the medium and long term improvement of living and working conditions in the light of practical experience and to identify f actors leading to change (Council Regulation (EEC) No. 1365 + 75 of 26 May, 1975, Article 2).
Ifølge artikel 13, stk. 1, i denne forordning skal Bestyrelsen hvert år vedtage en almindelig beretning om Instituttets virksomhed, økonomiske situation ogfremtidsperspektiver.
The provisions of Article 13-1 of this Regulation require the Adtninistrative Board to adopt a general report each year on the activities, financial situation and future guidelines of the European Foundation.
Denne beretning, som omhandler 1991, blev forelagt Bestyrelsen og godkendt på det 44. bestyrelsesmøde d. 26. marts 1992.
The present report, covering 1991, was presented and adopted by the Administrative Board of the Foundation at its 44th meeting on 26th March, 1992.
I overensstemmelse med artikel forordning vil denne beretning institutionerne og Det Økonomiske
In conformity with Article 13-2 of the Regulation, this report will be distributed to the EC institutions and to the Economic and Social Committee.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene blev oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975, som fastlægger Instituttets målsætninger og aktiviteter.
The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions was established by the Council of Ministers in 1975.
Det bliver også klarlagt, hvad der i første række skal lægges vægt på: mennesket på arbejdspladsen, tilrettelæggelse af arbejdet og medarbejdernes placering i dette, problemer der er specielle for visse arbejdstagerkategorier, betydningen på langt sigt af forbedringer på miljøområdet samt de menneskelige aktiviteters stedlige og tidsmæssige fordeling.
Its Regulation (No. 1365/75) set out the aims and activities of the Foundation, it also identified certain themes for particular attention: man at work; organization of work and job design; problems peculiar to certain categories of workers; long­term aspects of improvement of the environment; distribution of human activities in space and in time.
I henhold til forordningen skal Instituttet "ved udførelsen af sine opgaver tage hensyn til fællesskabspolitikken på disse områder".
The Regulation requires the Foundation to "take the relevant Community policies into account when carrying out its tasks."
Udviklingen af denne politik har i de sidste 15 år naturligt ført til en udvikling i Instituttets arbejdsprogrammer, hvor interessen for mennesket på arbejdspladsen afvejes med en tilsvarende interesse for miljøspørgsmål og folks tilværelse i hjemmet og i samfundet i almindelighed.
The development of such policies over the last 15 years has naturally led to an evolution in the Foundation's work programmes where concern for people at work is balanced by an equal concern for environmental issues and for people's lives in the home and in society generally.
Samtidig har arbejdsmønstrene og arbejdsmarkedets opbygning ændret sig, således at folk ikke længere udelukkende identificeres i kraft af deres rolle i arbejdslivet.
At the same time, work patterns and the structure of the labour market have changed so that people are no longer solely identified in terms of their working roles.
Den økologiske bevidsthed er steget i uforudset omfang i de senere år.
Ecological consciousness has been raised to an unforeseen level in recent years.
Folk kræver større medindflydelse på de beslutninger, der påvirker deres tilværelse.
People are demanding more involvement in the decisions which affect their lives.
Den demografiske, teknologiske og økonomiske udvikling har ændret den sammenhæng, som folk lever og arbejder i.
Demographic, technological and economic developments are all changing the context in which people live and work.
Det følger heraf, at Instituttet i samråd med EF-institutionerne konstant har måttet omvurdere og omdefinere de prioriterede opgaver for at tage hensyn til disse nye tendenser og behov.
It follows that the Foundation, in consultation with the Community institutions, has constantly had to re­assess and re­define its priorities to take account of these new trends and needs.
Således tager Instituttets fjerde fireårige løbende arbejdsprogram (1989-1992), som arbejdsprogrammet for 1991 er et led i, hensyn til disse ændringer i Europa og andre steder.
Thus, the Foundation's fourth four­year programme (1989—1992), in which the 1991 work programme is situated, takes account of these changes in Europe and elsewhere.
Det blev også påvirket af de politiske ændringer på EF-plan.
It has also been influenced by political changes at European Community level.
Den Europæiske Fælles Akt, især de arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige bestemmelser, dannede et politisk grundlag for en stor del af Instituttets arbejdsprogram, og fremstødet mod gennemførelsen af det indre marked bestemte dets retning.
The Single European Act, especially its social and environmental provisions, offered a policy basis for much of the Foundation's programme and the push towards a completed internal market determined its direction.
Siden 1988, da det nævnte fireårige arbejdsprogram blev vedtaget, har elleve medlemsstater godkendt en Fællesskabspagt for Arbejdstagernes Grundlæggende
Since 1988, when that four­year programme was agreed, a Community Charter of Basic Social Rights for Workers has been approved by eleven Member States, and the European Commission has adopted an Action Programme to implement its provisions.
Afslutningen på den kolde krig, omvæltningerne i Østeuropa og Sovjetunionen, genforeningen af de to tysklande, Golf-krigen, alle disse begivenheder har haft og vil fortsat have indflydelse på Instituttets aktiviteter og på, hvordan de prioriteres.
The end of the Cold War, changes in Eastern Europe and the Soviet Union, the unification of the two Germanies, the Gulf War, all of these developments have influenced and continue to influence the priorities and activities of the Foundation.
1991 var derfor et år, hvor Instituttet gennemførte et arbejdsprogram, der ikke blot afveg betydeligt fra det første årlige arbejdsprogram for 1977, men som også var påvirket af begivenheder, man ikke havde forudset i det fireårige arbejdsprogram for 1989-1992, der udgjorde rammerne for det.
1991 then was a year in which the Foundation implemented a work programme which was not only significantly different in emphasis from its first annual work programme of 1977, but was also influenced by events unforeseen in the 1989—1992 four­year programme which formed its framework.
(1993-1996), et arbejdsprogram der vil blive gennemført i et Fællesskab, der stadig står over for betragtelige ændringer.
It was also a year in which preparations for the fifth four­year programme (1993—1996) began, a programme which will be implemented in a Community still facing considerable change.
De spørgsmål, der nu optager Instituttet, og den politiske, sociale og økonomiske sammenhæng, som spørgsmålene skal behandles i, er meget mere indviklede end for femten år siden.
The issues which now concern the Foundation, and the context (political, social and economic) in which it must confront them, are much more complex than they were fifteen years ago.
Instituttet reagerer på disse stadig mere indviklede forhold på to planer: politisk ved at sikre, at der tages hensyn til alt det, der har indflydelse på leve- og arbejdsvilkårene, og ved at udforme målsætninger og vejledende principper, der er tilstrækkeligt velfunderede til at forblive gyldige i forandrings tider; organisatorisk ved at udforme virkningsfulde mekanismer for bredt samråd samt for hurtig og effektiv informationsformidling.
The Foundation is responding to this increasing complexity on two levels: politically, by ensuring that the full range of influences on living and working conditions are taken into account and by developing goals and guiding principles which are sufficiently soundly based to remain valid in the face of change; organizationally, by putting in place effective mechanisms for broad consultation and for speedy and efficient information delivery.
Dette kommer til udtryk i den følgende skitsering af aktiviteterne for 1991, der fandt sted som led i det fireårige arbejdsprogram for 1989-1992: "1992 og fremover: nye muligheder for handling til forbedring af leve- og arbejdsvilkårene i Europa".
These are conveyed in the following outline of the 1991 activities which took place within the framework of the 1989­1992 four­year programme "1992 and Beyond: New Opportunities to Improve Living and Working Conditions in Europe".
Instituttets fireårige arbejdsprogram er inddelt i seks indbyrdes forbundne områder, der hver især omfatter sonderende forskning, emneudvikling og formidling af information.
The Foundation's four-year work programme is divided into six interlinking areas, each of which comprises elements of exploratory research, theme development and information dissemination.
Nøglepunkterne i arbejdsprogrammet for 1991 opridses nedenfor; hvert enkelt projekt er nærmere beskrevet i del II.
Key points of the 1991 work programme are summarized below; details of each project are set out in Part II.
Udvikling af arbejdsmarkedsforholdene og medindflydelse
RESTRUCTURING WORKING LIFE for the in of methodological guides and other instruments use by the social actors at different levels; monitoring of innovations and developments industrial relations; the transfer of good practices and experience.
Målsætninger: at medvirke i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i Europa og fremme indflydelsen hos de mennesker, der berøres af ændringsprocessen, ved at udarbejde metodologiske vejledninger og andre redskaber til brug for arbejdsmarkedets parter på forskellige niveauer, overvåge nyskabelser og udviklinger inden for arbejdsmarkedsforholdene samt videregive oplysninger om gode arbejdsmetoder og erfaringer.
Objectives: to facilitate the balanced evolution of social and economic developments; to ensure that the changing role of work in society combines a better quality of life with economic success; to identify ways and means of safeguarding and strengthening the basic responsibilities and rights of people in employment and of those who are out of work.
I 1991 afsluttede Instituttet flere aktiviteter inden for dette område og påbegyndte andre.
During 1991 the Foundation saw the completion of several activities in this area and the launching of others.
Mens en af hovedopgaverne i forbindelse med dette programområde var at tilrettelægge en række rundbordskonferencer om medindflydelse, der var beregnet på effektivt at kommunikere resultaterne af tidligere aktioner, var en anden hovedopgave at indlede sonderende forskning i nye tendenser i arbejdsmarkedsforholdene med hensyn til information og samråd i multinationale virksomheder, arbejdsmarkedsforholdene og miljøet i virksomhederne samt omfanget af direkte medbestemmelse i Sydeuropa.
While one thrust of this programme was the organizing of a series of round tables on participation designed to communicate effectively the results of previous actions, another was to commence exploratory work on new trends in industrial relations in the areas of information and consultation in multinationals, industrial relations and the environment at company level, and the extent of direct involvement in southern Europe.
For at vise omfanget af og vurdere betingelserne for medarbejderrepræsentation i virksomhederne i medlemsstaterne blev der i 1988-1990 udført en holdningsundersøgelse i alle tolv fællesskabslande.
The Foundation's work is aimed at providing scientific data which indicates the degree to which the world of work and the organization of time is changing, and at initiating debate on these issues, so that workers' interests and companies' rec_BAR_iiirements can be met simultaneously.
Resultaterne blev formidlet i løbet af året på en række fortsatte rundbordskonferencer i flere medlemsstater.
In support of this a survey of experiences of "new" or "atypical" forms of work at company level was carried out in eight Member States.
For at videreudvikle og formidle al denne viden om medindflydelsespraksis i Europa har Instituttet oprettet et netværk af eksperter. De to første numre af et nyt tidsskrift, "P+", blev udgivet gennem netværket, der også tilrettelagde to workshops i 1991.
To show the extent, and to provide an evaluation, of the environment of employee representation at company level in the Member States, an attitudinal survey was carried out between 1988 and 1990 in all the 12 Community countries; the results were further debated during the year through continuation of a series of round tables in Member States.
For at forsyne arbejdsmarkedets parter, administratorer, personer i ledende stillinger og andre eksperter med et praktisk instrument til at lette forståelsen af de forskellige arbejdsmarkedsforhold og arbejdsretsystemer i Det Europæiske Fællesskab er en international ekspertgruppe på Instituttetsvegne ved at udarbejde en serie af glosarer, der hver især dækker terminologien over arbejdsmarkedsforhold i en medlemsstat.
To monitor developments in working-time legislation and in negotiations between the social partners, and in order to draw inferences for future Community developments and the likely consequences such developments might have, an EC-wide survey of legal and contractual limitations of working was completed and a network of experts established.
Desuden blev Instituttets første offentligt tilgængelige database, EMIRE (Beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold i Europa) udviklet i den sidste del af 1991.
At a meeting of the network in September 1991 it was shown that ongoing changes in working-time patterns in the different Member States were significant.
Målsætninger: at lette en afbalanceret udfoldelse af den sociale og økonomiske udvikling, at sikre at arbejdets skiftende rolle i samfundet kombinerer en bedre livskvalitet med økonomisk fremgang, at fastsætte metoder og midler til beskyttelse og styrkelse af folks grundlæggende pligter og rettigheder, hvad enten de har arbejde eller er arbejdsløse.
In order to extend and disseminate this accumulation of knowledge of participatory practices in Europe the Foundation established a network of experts.
Til støtte herfor blev der udført en undersøgelse af erfaringer med "nye" eller "atypiske" former for arbejde på virksomhedsniveau i otte medlemsstater.
Through the network the first two issues of a new periodical "Ρ + " were published and two workshops were organized in 1991.
Der er også oprettet et netværk, der på et møde i september 1991 påviste, at de ændringer, der finder sted i arbejdstidsmønstrene i de forskellige medlemsstater, var betragtelige.
BEST, the Foundation's network-based Bulletin of European Shiftwork Topics which aims to update and disseminate the Foundation's data collection in the fields of working time and work organization, was published twice in 1991.
Hensigten med BEST, Instituttets netværksbaserede bulletin over skifteholdsarbejde i Europa, er at ajourføre og formidle Instituttets datasamling om arbejdstid og arbejdstilrettelæggelse, og den udkom to gange i
In order to provide the social partners, administrators, executives and other experts with a practical instrument to facilitate understanding of the various industrial relations and labour law systems in the European Community, an international group of experts is developing for the Foundation a series of glossaries, each covering the industrial relations terminology of one Member State.
"Det Europæiske Instituts Arkiv over Tidsanvendelsesdata" er nu færdiggjort.
The "European Foundation Archive of Time Budget Data" has been completed.
Det indeholder information fra 22 lande vedrørende beskæftigelses-, social- og familiepolitik.
It presents information from 22 countries, relevant to the formulation of employment, social and family policies.
Målsætninger: at give de politiske beslutningstagere i EF et fælles referencesæt, at udvikle metoder til at sikre at sundheds- og sikkerhedsstandarder tages i betragtning fra første færd ved. nye projekter til fordel for både virksomheder og ansatte, at fremme sundhed og sikkerhed for alle arbejdstagere med særlig vægt på særligt udsatte grupper.
Objectives: to provide European policy makers with a set of common references; to develop methods for ensuring that health and safety standards are taken into account from the outset of new projects, to the benefit of both companies and employees; to promote the health and safety of all workers, giving priority to groups particularly at risk.
Sundhed og sikkerhed er et tilbagevendende tema i Instituttets arbejdsprogrammer.
Health and safety is a recurring theme of Foundation work programmes.