natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I disse nationale rapporter bliver sådanne initiativers gennemførelse på arbejdspladsen, de forskellige gruppers andel af arbejdsstyrken samt fordele og ulemper analyseret i case-studier.
Preventing absenteeism at the workplace these national reports the process of establishing such initiatives at the workplace, the participation of different groups in the work force and the costs and benefits have been analysed in the case studies.
I den endelige, europæiske sammenfattende rapport ajourføres oplysninger fra projektets tidligere faser, og de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med initiativer til begrænsning af dårligt helbred og fravær fra arbejdspladsen som følge heraf fremlægges og illustreres med eksempler fra de nationale case-studier.
In the final European synthesis report information from the earlier phases of the project has been updated and lessons from the initiatives to reduce the incidence of ill-health and related workplace absenteeism have been presented, illustrated by examples from the national case studies.
Der er inddraget supplerende oplysninger, især vedrørende de nye EU-medlemsstater, således at rapporten beskriver analyser fra de nationale korrespondenter i alle EU-medlemsstater.
Additional information has been assimilated, especially with respect to information for the new Member States of the EU, so that analyses from national correspondents in all Member States of the EU are described in this report.
Denne sammenfattende rapport indeholder desuden oplysninger om de erfaringer, der er gjort i Norge, som er et af pionerlandene i Europa inden for begrænsning af fravær fra arbejdspladsen.
This synthesis report also contains information about experience in Norway, which is one of the most innovative countries in Europe in the field of absenteeism reduction.
Der er høje direkte og indirekte omkostninger forbundet med fravær fra arbejdspladsen og erhvervsudygtighed. Følgende eksempler illustrerer dette:
There are a range of expensive direct and indirect costs from absenteeism and disability.
Dette udgør 5,5% af det samlede antal arbejdsdage i disse virksomheder. • I Nederlandene var fraværsfrekvensen i 1993 på 8,3%, og antallet af erhvervshæmmede nåede op på 921 000 (14,2% af arbejdsstyrken).
This is 5.5% of all working days at these companies. • In the Netherlands the absenteeism rate was 8,3% in 1993, and the number of disabled persons increased up to 921.000 (14,2 % of the work force).
Omkostningerne til ydelser i forbindelse
The costs of the benefits for these conditions were about 35 billion NLG (16.6 billion ECU; 4.1
Forebyggelse af fravær fra arbejdspladsen hermed udgjorde omkring 35 mia. NLG (16,6 mia. ecu, hvoraf 4,1 mia. ecu vedrørte ydelser i forbindelse med sygefravær og 12,5 mia. ecu invaliditetsydelser).
Preventing absenteeism at the workplace billion ECU for benefits on sickness absenteeism and 12.5 billion ECU for disability benefits).
Med undtagelse af tallene for Det Forenede Kongerige bygger ovenstående tal på oplysninger om ydelser betalt gennem social sikringsordningerne.
The figures above are - with exception of the UK figures - based upon data regarding the benefits paid through the social security schemes.
Det er mere vanskeligt at sætte tal på andre omkostninger ved arbejdstagernes dårlige helbred.
Figures about the other costs of ill health of workers are more difficult to obtain.
Der foreligger en del oplysninger om omkostningerne ved arbejdsbetingede sygdomme og ulykker, som er direkte relateret til arbejdsmiljøet.
Some information is available about the costs of workrelated diseases and accidents, which are those directly related to the work environment.
I Danmark vurderes det f.eks., at 15% af alle sygdomstilfælde blandt de 15-66-årige skyldes arbejdsmiljøet, og for sygefravær betragtet isoleret er tallet 20%. De samfundsøkonomiske omkostninger (inklusive f.eks. udgifter i forbindelse med sygefravær, sundhedspleje og tidlig pensionering) ved disse arbejdsbetingede sygdomme og ulykker blev i 1992 anslået til mellem 3 og 3,7 mia. ecu (i forhold til en erhvervsaktiv befolkning på 3 mio. personer).
For example in Denmark, it has been estimated that the working environment accounts for 15% of the total sickness behaviour among 15-66 years olds and 20% if only sickness absence is considered: the socio-economic costs (including e.g. sickness absence costs, health care costs and early retirement costs) of these workrelated diseases and accidents in 1992 were estimated between 3 to 3.7 billion ECU (on a working population of 3 million persons).
Den britiske økonomis samlede tab i forbindelse med arbejdsulykker og arbejdsbetinget dårligt helbred i 1990 er beregnet til mellem 2 og 3 % af bruttonationalproduktet eller et beløb svarende til et normalt års økonomiske vækst.
The total costs to the British economy of work accidents and workrelated ill health in 1990 has been calculated between 2% and 3% of total Gross Domestic Product, or a typical year's economic growth.
Dette tab omfatter tingskade i industrien, produktionstab på grund af mindre disponibel arbejdskraft, udgifter til lægebehandling samt administrationsomkostninger i virksomheder, forsikringsselskaber og socialministeriet.
These costs include the property damage incurred by industry, loss of potential output from the reduction in the available labour force, the costs of medical treatment, and administration costs incurred by firms, insurance companies, and the Department of Social Security.
Selv om metoderne til beregning af omkostningerne ved dårligt helbred og fravær fra arbejdspladsen er forskellige, er det indlysende, at der kunne spares mange penge ved selv et beskedent fald i fraværet fra arbejdspladsen på grund af dårligt helbred.
Although the methods used to calculate the costs of absenteeism and ill health vary, it is evident that a lot of money could be saved by even a small reduction in absenteeism caused by ill health.
I det følgende afsnit vil der blive argumenteret for, at alle parter - regeringer, arbejdsgivere, arbejdstagere, forsikringsselskaber og samfundet som helhed - har interesse i at bekæmpe dårligt helbred og fravær fra arbejdspladsen .
In the next paragraph it will be argued that all parties - governments, employers, employees, insurance companies and society as a whole - have an interest in reducing workplace absenteeism and ill health.
Etiske overvejelser i forbindelse hermed er vigtige, fordi de spiller ind ved valget af specifikke foranstaltninger til reduktion af fraværet fra arbejdspladsen og ved selve gennemførelsesprocessen.
Ethical considerations are important, as they play a role in the selection of specific measures to reduce absenteeism and in the implementation process itself.
Omkostninger ved fravær fra arbejdspladsen på grund af dårligt helbred
The costs of absenteeism related to ill health burden (costs) related to absenteeism and ill health.
Den enkelte arbejdstager (og dennes hustand) får ofte sin indkomst mindsket som følge af helbredsrelateret fravær fra arbejdspladsen, særligt når fraværet er langvarigt.
The individual worker (and his/her dependents) often has a reduced income as result of absenteeism related to ill health, especially when the absence is extended.
Han eller hun kan tænkes at have øgede udgifter til f.eks. behandling eller udstyr og er udsat for et velfærdstab på grund af smerter, sorg og lidelse.
He or she could have additional expenditure, for example payment for health care services or equipment and suffer a loss of welfare in the form of pain, grief and suffering.
Derudover risikerer han eller hun ved hyppigt eller langvarigt fravær at miste sit arbejde eller få et dårligere forhold til kollegaer og overordnede.
In addition frequent or longterm absenteeism can cause loss of jobs or disturbed relations with colleagues and superiors.
For arbejdsgiverne har det betydning, at fravær fra arbejdspladsen ikke kan forudsiges. Dette gør det nødvendigt at tilpasse arbejdsplaner eller erstatte den fraværende arbejdstager.
Employers are affected by the unpredictable nature of workplace absenteeism, which makes it necessary to adjust schedules or to take steps to replace the absent worker.
Fravær fra arbejdspladsen øger desuden virksomhedens omkostninger (sygedagpenge, betaling ud over reglerne, produktivitetstab, forringet kvalitet etc.) og har derfor en negativ virkning for virksomhedens konkurrencedygtighed.
In addition workplace absenteeism increases the company's costs (sick pay, payments above regulations, lost productivity, inferior quality, etc.) and hence has a negative effect on the company's competitive position.
Forsikringsselskaber forsikrer ofte både mod risikoen for fravær fra arbejdspladsen og arbejdstageres og deres familiers helbred.
Insurance companies often insure both the absenteeism risk and the health of the workers and their families.
Som regel skal de betale for ydelser i tilfælde af fravær fra arbejdspladsen og udgifter til sundhedspleje i forbindelse med arbejdstagernes dårlige helbred.
Usually they have to pay the benefits in case of absenteeism and the health care costs of the ill health of the employees.
Fravær fra arbejdspladsen har ligeledes en negativ virkning på den nationale økonomi på grund af et produktionstab som følge af mindre disponibel arbejdskraft og øgede udgifter til lægebehand­ling og social sikring.
Workplace absenteeism also has a negative effect on the national economy as a result of a loss of potential output from the reduction in available labour force and an increase in costs of medical treatment and of social security.
Det er derfor i de nationale regeringers interesse at begrænse fraværet fra arbejdspladsen og omkost­ningerne til social sikring og sundhedspleje.
Therefore national governments have an interest in keeping absenteeism low and limiting the costs of social security and the cost of health care.
Regeringerne kan ikke bære de store udgifter i forbindelse med erhvervsudygtighed og tidlig pensionering.
Governments cannot sustain the high costs of disability and early retirement.
For samfundet er det vigtigt, at borgerne kan bevare deres gode helbred og arbejde indtil pensionsalderen og derved bidrage til bruttonationalproduktet.
For society it is important that people can work healthily up to retirement age and can contribute to the gross national product.
■ Undersøgelsens formål Formålet med denne undersøgelse af dårligt helbred og fravær fra arbejdspladsen er:
The aims of this study on workplace absenteeism and ill health are:
• at dokumentere og vurdere initiativer på områder som arbejdstilrettelæggelse, sundhed og revalidering, der tager sigte på at forbedre arbejdstagernes sundhed og mindske fraværet fra arbejdspladsen • at dokumentere processer og mekanismer i forbindelse med initiativer på arbejdspladsen til reduktion af fravær ved at klarlægge, hvilke metoder der bruges, og hvilken rolle de forskellige grupper spiller • uddybe spørgsmålet om forhindringer og støttefaktorer for vellykkede initiativer • at fastsætte de relative fordele og ulemper ved arbejdsplads­baserede initiativer med sigte på at reducere helbredsrelateret fravær fra arbejdspladsen.
• to document and assess organizational, health, rehabilitation and other initiatives designed to improve workers' health and attendance at work • to document the processes and mechanisms of workplace initiatives to reduce absenteeism, by identifying the methods used and the role played by the different groups; • to elaborate the barriers and supporting factors for successful initiatives; • to establish the relative costs and benefits of workplace activities directed at the reduction of absenteeism related to ill health.
■ Definition af begrebet fravær fra arbejdspladsen
■ Définit ion of absenteeism
I denne undersøgelse forstås ved fravær fra arbejdspladsen midler­tidig, langvarig eller permanent uarbejdsdygtighed som fêlge af sygdom eller sygdomssvække/se.
In this study absenteeism is defined as: temporary, extended or permanent incapacity for work as a result of sickness or infirmity. Temporary work incapacity refers to the first period of absen­teeism; in most countries limited to the first 52 weeks of disability.
Midlertidig uarbejdsdygtighed vedrører den første periode af fraværet, som i de fleste lande er begrænset til de første 52 ugers erhvervsudygtighed. Langvarig
Extended or permanent disability relates to arrangements after the first period of absenteeism, in most countries the first 52 weeks of incapacity of work.
Midlertidigt fravær fra arbejdspladsen er desuden blevet inddelt i kortvarigt (1­7 dage), mellemlangt (8­42 dage) og længerevarende (mere end 42 dage) fravær.
Preventing absenteeism at the workplace divided into short­ (1­7 days), medium­ (8 to 42 days) and long­term (more than 42 days) absenteeism.
■ Dårligt helbred og fravær fra arbejdspladsen Selv om der er en del kynisme og skepsis forbundet med emnet, står det helt klart, at dårligt helbred er hovedårsagen til arbejdstageres fravær fra arbejdspladsen.
Although there is some cynicism and scepticism about the issue, it is absolutely clear that ill health is the main reason for workers to be absent from work.
Dårligt helbred indebærer dog ikke nødvendigvis fravær.
However, ill health does not necessarily means absence from work.
Selv om arbejdstagere med helbredsproblemer generelt er fraværende fra arbejdspladsen længere og oftere end deres sunde kollegaer, findes der arbejdstagere med helbredsproblemer, der ikke på nogen måde er mere fraværende end andre.
Although employees with health problems are in general more frequently and for longer periods absent from work than 'healthy' employees, there are employees with health problems who are not more absent at all.
Det er desuden ikke alle aktiviteter til bekæmpelse af fravær fra arbejdspladsen, der har nogen virkning på arbejdstagernes sundhed.
In addition not all activities aimed at reducing workplace absenteeism have an effect on the health of employees.
Det er f.eks. også muligt at mindske fraværet fra arbejdspladsen ved at ændre bestemmelser vedrørende det sociale sikringssystem.
Workplace absenteeism can for example also be reduced by making changes in the provisions of the social security system.
En virksomhed kan ligeledes forsøge at mindske fraværet fra arbejdspladsen ved at stramme reglerne for kontrol med fravær og øge kontrollen med fraværende arbejdstagere.
A company can also try to reduce work­place absenteeism by tightening up procedures relating to control of absenteeism and by intensifying checks on absent employees.
I denne undersøgelse fokuseres der imidlertid på foranstaltninger, der ved at tage sigte på arbejdstagernes sundhedsproblemer på arbejdspladsen og de bagvedliggende årsager hertil har ført til et fald i fraværet fra arbejdspladsen.
However, in this study the emphasis is on initiatives in which workplace absenteeism has been decreased by addressing the health problems of employees and by tackling the underlying causes of health problems in the workplace.
Den Europæiske Unions medlemsstater viser en stigende interesse i fravær fra arbejdspladsen.
There is a growing interest in workplace absenteeism among the Member States of the European Union.
1980'erne var generelt præget af en udbredt passiv holdning til dette emne blandt de vigtigste aktører i de fleste europæiske lande, men denne situation ændrede sig i slutningen af 1980'erne og i 1990'erne.
Although the 1980s were generally characterized by a widespread passivity on this issue among the major players in most European countries, this situation has changed at the end of the 1980s and in the 1990s.
Det startede i den nordlige del af Europa, men interessen for fravær fra arbejdspladsen er nu lidt efter lidt ved at stige i også den sydlige del af EU.
The process started in the Northern part of Europe, but gradually interest in absenteeism is also growing in the Southern part of the EU.
Blandt de medvirkende faktorer hertil kan nævnes det stigende antal arbejdsløse, øget national og international konkurrence og flytning af produktion til Østeuropa og Asien.
Among the prompting factors are the increasing number of unemployed workers, growing national and international competition, and a shift of manufacturing production to Eastern Europe and Asia.
Disse forhold peger i samme retning: arbejdskraftomkostningerne skal ned for at bevare beskæftigelsen (i industrien) i Europa.
These aspects points in the same direction: the costs of labour has to be reduced to keep (industrial) employment in Europe.
Omkostningerne til social sikring har stor betydning for arbejdskraftomkostningerne og varernes endelig pris.
The costs of the social security have a great effect on the labour costs and on the ultimate price of products.
Lande med relativt høje omkostninger til social sikring er i fare for at miste deres internationale markedsandele på grund af for høje priser.
Countries with a relatively high expenditure in the field of social security threaten to price themselves out of the international market.
På baggrund herafer mange regeringer ved at ændre lovgivningen inden for fravær fra arbejdspladsen og erhvervsudygtighed og lade ansvaret overgå til de enkelte arbejdsgivere og arbejdstagere. De
In this situation many governments are changing legislation in the field of absenteeism and disability, and shifting responsibility to individual employers and employees. The preconditions for benefits are being tightened
Forebyggelse af fravær fra arbejdspladsen betingelser, der skal opfyldes for at modtage ydelser, strammes, og selve ydelserne beskæres.
Preventing absenteeism at the workplace up and the benefits themselves reduced.
Arbejdsgiverne skal i stigende omfang selv betale for omkostningerne ved fravær fra arbejdspladsen og erhvervsudygtighed i deres virksomhed.
Employers increasingly have to pay the costs of absenteeism and disability in their company themselves.
Det siger sig selv, at de imidlertid ikke er ivrige efter at påtage sig for store finansielle forpligtelser.
However they are evidently not keen to absorb too much financial responsibility.
Fagforeningerne er bekymrede over, at der opstår udvælgelsesprocedurer, hvor arbejdere med dårligt helbred holdes ude.
The unions are worried about the development of selection processes which exclude workers in poor health.
De fremhæver desuden arbejdsmiljøet som en hovedårsag til (længerevarende) fravær fra arbejdspladsen og erhvervsudygtighed. udygtighed.
Furthermore they emphasize the work environment as a main cause of (long-term) absenteeism and disability.
I nogle europæiske lande findes fælles (nationale) programmer for arbejdsgivere og arbejdstagere - og generelt også nationale regeringer - til bekæmpelse af dårligt helbred og fravær fra arbejdspladsen i virksomheder.
In some European countries there are joint (national) programmes of employers and employees - and generally also national governments - to combat workplace absenteeism and reduce ill health in companies.
I Finland begyndte for eksempel regeringen, arbejdsgiverorganisationerne og fagforeningerne i 1989 at drøfte mulighederne for et program til forbedring af ældre arbejdstageres arbejdsevne.
For example, in Finland the government, the employer organisations and the unions started to discuss the possibilities of a programme to extend the working capacity of older workers in 1989.
Disse drøftelser førte til gennem førelsen af et omfattende "program til bevarelse af arbejdsevnen".
These discussions led to the implementation of the comprehensive 'maintenance of workability programme'.
I Danmark lancerede regeringen i 1994 en kampagne under navnet "virksomheders sociale forpligtelser".
In Denmark the government started a campaign in 1994 under the name 'social engagement of companies'.
Formålet med kampagnen var at fremme og støtte initiativer på arbejdspladsen med sigte på at forbedre de langtidsfraværendes situation og undgå udstødelse fra arbejdsstyrken på grund af nedsat arbejdsevne.
The aim of this campaign is to promote and support workplace initiatives activities directed at improving the situation of longterm absentees and avoiding exclusion from the workforce due to reduced work capacities.
I Norge nåede regeringen og arbejdsmarkedets parter i 1991 til enighed om et nationalt program til begrænsning af fravær fra arbejdspladsen.
In Norway the government and the social partners agreed on a national programme to reduce absenteeism in 1991.
I Portugal underskrev regeringen og arbejdsgiver- og arbejdstager organisationerne ligeledes i 1991 en historisk aftale om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.
In Portugal the government and the organisations of employers and employees signed a historical agreement on health and safety at work in 1991.
Denne aftale omfattede aktiviteter rettet mod forebyggelse af erhvervssygdomme og revalidering og reintegrering af handicappede arbejdstagere.
This agreement included activities directed at the prevention of occupational diseases and the rehabilitation and reintegration of disabled workers.
Regler og statistik vedrørende fravær fra arbejdspladsen dspladsen
Regulations and statistics on workplace absenteeism
I tabel 1 opsummeres hovedtrækkene ved de sociale sikrings­systemer for så vidt angår midlertidig uarbejdsdygtighed i EU­medlemsstaterne (og Norge).
■ Regulations on temporary work incapacity Table 1 gives a summary of the main characteristics of the social security systems with regard to temporary work incapacity in the Member States of the European Union (and Norway).
Midlertidig uarbejdsdygtighed refererer til den første periode af fraværet fra arbejdspladsen, som i de fleste lande er begrænset til de første 52 ugers fravær.
This refers to the first period of absenteeism, in most countries limited to the first 52 weeks of absence.
Ved en nærmere gennemgang af reglerne, kan man gøre følgende iagttagelser:
If the regulations are examined in more detail the following may be observed:
•I 13 lande kræves der lægeerklæring ved midlertidigt sygefravær. • 111 lande må den arbejdstager, der er fraværende på grund af sygdom, regne med ikke at modtage ydelser i en eller flere dage ­ der ydes med andre ord ikke sygedagpenge den eller de første dage af sygefraværet.
• In thirteen countries a certificate from a medical practitioner is required in cases of temporary sick-leave. • In eleven countries the employee who is on temporary sickleave can expect to have to wait one or more days, that is to say, no benefit applies to the first day(s) of absence.
Der kan dog ved kollektive overenskom­ster eller arbejdskontrakter være fastsat bestemmelser om fuld løn eller supplerende ydelser betalt af arbejdsgiveren (se side 8). • I 11 lande lider arbejdstagerne formelt et indtægtstab ved midlertidigt sygefravær, fordi lønningen ikke udbetales eller ydelsesprocenten udgør mindre end 100% af den sidste lønudbetaling. • 11 lande praktiserer en maksimal periode for midlertidig uarbejdsdygtighed på omkring et år.
• In eleven countries there is officially a loss of income in the case of temporary sick-leave, in the sense that salaries are not paid or that the benefit percentage paid is less than 100% of the last wage earned.
Forebyggelse af fravær fra arbejdspladsen
Preventing absenteeism at the workplace
Tabel 1: Hovedtrækkene ved de sociale sikringssystemer for så vidt angår midlertidig uarbejdsdygtighed i EU­medlemsstaterne (og Norge)
Table 1: Summary of the main characteristics of the social security systems relating to temporary work incapacity in the Member States of the European Union and in Norway country continuation of full payment maximum duration benefits level medical certificate number of needed waiting days
7/30 dage Nej
4­12 weeks 7/30 days no no no 6 weeks
Nej Nej Nej Nej Nej Nej 365 dage Nej 365 dage Nej
Austria Belgium Denmark Finland France Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands no
52 uger 52 uger 365 dage 12 måneder Intet maks.
None 1 day None 9 days 3 days None 3 days 3 days 3 days None 2 days None 3 days 3 days 1 day 3 days yes yes no yes yes yes yes no yes yes no yes yes yes yes ves
Nej 6 uger 4­12 uger
Spain Sweden United Kingdom