natgillin/translations-raw huggingface dataset:
U SS else og hed
US S y it vice r e gy R y Unit
Ko n b b ud ar udsendelseaf
L.MOITINHO of the G
TIL A IN EN
TI LA IN EN pr ec
Årsrapport 2009 – Oversigt over arbejdet ved Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Unions Ret og EU-Personaleretten
Annual Report 2009 — Synopsis of the work of the Court of Justice, the General Court and the European Union Civil Service Tribunal
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor
Luxembourg: Publications Oce of the European Union
Hos Europa-Kommissionens repræsentationer eller delegationer.
• at the European Commission’s representations or delegations.
Mario Sepis baggrund
Biography of Mario Sepi
Endvidere har det forhold, at jeg altid har været aktiv i fagforeninger på europæisk niveau som f.eks. FEM (deteuropæiske metalarbejderforbund) betydet, at jeg uden afbrydelser har kunnet forfølge min interesse for Europa og samtidig kunnet fremme de nationale fagforeningers deltagelse i den europæiske bevægelse ved atmedvirke til at udviske forskelle og nedbryde ideologiske barrierer for et samlet Europa.
Furthermore, the fact that I have spent my working life in European trade union organisations such as the FEM(European Metalworkers' Federation) means that my career has always centred around Europe and that I havefostered national trade union participation in the European movement, helping to overcome divisions andideological barriers to be united in Europe.
Fra aktiv i fagbevægelsen til fortaler for den europæiske sociale model
From trade union activism to campaigning for the European social model
I Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg …
At the Economic and Social Committee
Kilden til det europæiske engagement: "Gioventù Federalista Europea" …
Background to a European calling: Young Federalists
Jeg har været medlem af udvalget siden 1995 og blev i 2002 valgt til formand for Lønmodtagergruppen (Gruppe II).
I joined the Committee in 1995 and in 2002 was elected president of the Employees' Group (Group II).
Min historie har været tæt knyttet til EØSU's siden 1960'erne, hvor jeg kom i berøring med EU-spørgsmål ogudviklede en stærk interesse for et socialt Europa takket være mine erfaringer inden for den europæiske føderalistbevægelse – den såkaldte "Gioventù Federalista", hvor jeg var sekretær for afdelingen i Rom.
Within the Committee, I have directed the bulk of my energy towards studying economic issues and Europeaneconomic and social policy.
I udvalget har jeg brugt flest kræfter på at gå i dybden med økonomiske emner og EU's økonomiske og socialepolitik.
My background has been intertwined with the Committee's since the 1960s when I became intimately awareof European issues and developed a strong interest in social Europe, as a result of my experience in the Europeanfederalist movement (the Young Federalists) as secretary of the Rome chapter.
En af de vigtigste udtalelser, jeg har været ordfører på, var initiativudtalelsen fra 2002 om De internationale kapitalmarkeder – tendenser, strukturer og institutionelle mekanismer.
One of the most important opinions for which I have been rapporteur was the 2002 own-initiative opinion on Trends, structures and institutional mechanisms of the international capital markets.
Siden 1966 har jeg som forsker ved IAI (instituttet for internationale anliggender) beskæftiget mig med ar-bejdsmarkeds-, social- og fagforeningspolitik i Europa og har således fået kendskab til EØSU og mellem 1969og 1974 samarbejdet med udvalget som ekspert på udtalelser vedrørende Middelhavslandene.
From 1966, as researcher at the IAI (International Affairs Institute), I dealt with social and trade union policy in Europe and so had the opportunity to learn about and work with the Committee in the capacity of expert onrelations with the Mediterranean countries, from 1969 to 1974.
Andre gennemgående emner for mine udtalelser har været konkurrencepolitikken, den europæiske industripolitik og den monetære union (jeg var medlem af studiegruppen, der udarbejdede EØSU's udtalelse om ØMU'en ogarbejdsmarkedsrelationerne) og Lissabonstrategien.
As fate had it, my first task in this institute, led by Altiero Spinelli, was to prepare an essay on the role of the Economic and Social Committee.
I 70'erne og 80'erne koncentrerede jeg mig om arbejdet i fagforeningen CISL, først som ekspert inden for international politik og derefter som landssekretær for FIM (det italienske metalarbejderforbund) med ansvar forindustri- og overenskomstpolitikken.
In the 1970s and 1980s I focused on the CISL's trade union activity, first as international policy expert and thenas national secretary of the FIM (Italian Metalworkers' Federation), with responsibility for industrial andcontractual policy.
Jeg har allerede redegjort for prioriteterne under mit formandskab og vil afslutningsvis omsætte dem til to institutionelle hovedmålsætninger, som vi skal arbejde mod for at sikre, at udvalget for alvor har øjnene rettet mod fremtiden: den nye Lissabonstrategi efter 2010 og gennemførelse af den nye EU-traktat, der fastlægger flere rettighederog øget deltagelse.
I have already described my presidency's priorities and in conclusion I would like to convey these in terms of thetwo key institutional objectives which will ensure that the Committee genuinely looks towards the future: the new Lisbon Strategy after 2010 and the affirmation of the new European Treaty, which proposes more rights and greaterparticipation.
I de år var størstedelen af mit arbejde rettet mod betydningen af luftfarts- og bilsektoren, og jeg var en af hovedkræfterne bag fagforeningens underskrivelse af FIAT-aftalen i 1984, som førte til en afslutning af den langvarige krise, der opstod i kølvandet på stridighederne i 1980.
Having focused the lion's share of my attention at that time on the importance of the aeronautic and automobilesectors, I helped bring the union to the table to sign the 1984 FIAT agreement, which turned the page on thelong crisis begun in the wake of the struggles of 1980.
Jeg håber således at have gjort det i hvert fald nogenlunde klart, hvordan min baggrund har medvirket til at fastlægge målene for mit formandskab for perioden 2008 til 2010.
However,it is the Committee's history which I intend to use as a springboard to achieve these objectives, mergingour paths to ensure progress, innovation and further achievements.
Aftalen gjorde det muligt for udelukkede arbejdere at vende tilbage til virksomheden og var et meget vigtigt forhandlingsresultat for fagforeningerne i en tid, hvor arbejderne ikke kun i Italien, men i hele Europa stod overfor hårde kampe om rettigheder og afgørende sociale forandringer.
This agreement made it possible to bring workers who had remained outside the company back into the foldand was a major victory for trade union negotiations at a time when workers had to fight for rights and decisivesocial shifts were occurring in Italy and Europe.
Det er således med udgangspunkt i min egen såvel som EØSU's historie, at jeg vil søge at inspirere, forny ogskabe bedre resultater.
As I move on from a role on one "side" to which I have belonged throughout my career in the Committee to takeon overall responsibility, I am fully aware of the difficulties facing me but I am heartened by the good relationship I have established with the members of every Committee group.
En idé i centrum for arbejdet i fagbevægelsen: den sociale udvikling
A central idea in trade union action: social development
Siden dengang har jeg uanset min rolle i fagbevægelsen altid søgt at lade mig lede af samme målsætning,nemlig fremme af social udvikling.
From then on, throughout my career in the union I endeavoured to follow one guiding principle: commitment toa specific idea of social development.
Det sociale aspekt er desuden en af grundene til, at Det Økonomiske og Sociale Udvalg blev oprettet med Romtraktaten i 1958 og siden da har haft et særligt ansvar for at gennemføre den europæiske sociale model.
This is also one of the purposes of the Economic and Social Committee; the Treaty of Rome, establishing the Committee in 1958, entrusted it from its inception with the key task of developing the European social model.
Også i mit senere arbejde inden for internationalt samarbejde var det denne idé om at fremme den sociale udvikling, der i starten af 1990'erne førte mig ind i ledelsen af ISCOS (fagbevægelsens institut for udviklingssamarbejde).
Championing social development was the inspiration behind my next steps in the field of internationalcooperation when, in the early 1990s, I became director of the ISCOS (Trades Union Institute for Development Cooperation).
Dér beskæftigede jeg mig med forskellige projekter i udviklingslande i samarbejde med institutioner i Italien ogpå europæisk plan, og i forbindelserne med tredjelande bestræbte jeg mig altid på at indpode idéen om fællesudvikling af civilsamfundene i nord og syd.
While in office, I dealt with a number of projects with developing countries, working with cooperation institutionsat Italian and European level and ensuring that relations with third countries were carried out in the spirit of equaldevelopment of civil society between north and south.
Rettigheder og solidaritet
Rights and solidarity
Mit arbejde med at fremme samarbejdet med lande som Mozambique, Mali, Chile og Brasilien har været koncentreret om uddannelse, omskoling til erhvervsaktiviteter, der udnytter det enkelte menneskes potentiale,fremme af samarbejde mellem de forskellige sociale grupper i de forskellige økonomiske sektorer og fagforeningsfrihed.
My efforts to promote cooperation with countries such as Mozambique, Mali, Chile and Brazil focused on training,retraining for professional activities geared towards self-fulfilment, promotion of cooperation between the socialcategories of the various economic sectors and the commitment to ensure trade union freedoms.
Særligt når det gælder Brasilien, har jeg spillet en aktiv rolle i det opgør med diktaturet, som den nuværendepræsident Lula stod i spidsen for, idet jeg var involveret i en lang række uddannelsesaktiviteter inden for rammerne af den fagforeningsskole, der blev oprettet i Belo Horizonte, hvor FIAT-fabrikken blev etableret.
With particular reference to Brazil, I played an active role in the anti-dictatorship struggle led by the nowpresident Lula, being heavily involved in training at the trade union school set up in Belo Horizonte, the site ofthe local FIAT factory.
Efter EØSU's første 50 år …
After the Committee's first halfcentury
Ofte opfattes solidaritet udelukkende som nogetemotionelt, en individuel eller fælles følelse, der dogaltid har et element af vilje, ensidighed og vilkårlighed.
Through its members and their organisations, the Committee has access to an excellent network throughwhich it can assess the grassroots impact of directivesand European policies and we must ensure that wemake proper use of it.
Mit formandskab tager sin begyndelse i 50-året for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs oprettelse.
It is primarily the responsibility of the Committee to explore ways in which these articles may be appliedeffectively, by stepping up its role in the consultative process, making full use of the popular right ofinitiative and putting the requirement to consult and inform civil society into practice in secondarylegislation.
Det indebærer en dobbelt forpligtelse: at tageved lære af udvalgets historie og samtidig lægge planer for fremtiden.
The paradox lies in the fact that this concept ofsolidarity does not focus exclusively on quality, anidea of society or a raft of values underpinning ourcivilisation: it is also a tool to promotecompetitiveness in the challenging climate ofglobalisation.
Det er paradoksalt, at denne opfattelse af solidaritetikke kun er en kvalitativ faktor, en samfundsidé elleret sæt af værdier for vores kultur, men også et redskab til fremme af konkurrenceevnen på baggrundaf udfordringerne fra globaliseringen.
The fact that the start of my presidency coincides withthe European Economic and Social Committee's 50thanniversary confers upon me a twofold responsibility: tocapitalise on the history of the Committee, while at thesame time ensuring that the Committee looks to thefuture.
EØSU's 50-års jubilæum falder i øvrigt sammen meddet europæiske år for interkulturel dialog.
The EESC's 50th anniversary also falls in the European Year of Intercultural Dialogue.
Med mottoet for mit formandskab, "Rettigheder ogsolidaritet som ledetråde for globaliseringen", henviser jeg til en anden form for solidaritet, nemlig densom har rodfæstet sig igennem vores europæiske historie, og som indebærer gensidighed og deling, omsorg for andre og aktivt partnerskab.
Only in this way will the Committee be able to performits function of not only of supporting the Europeaninstitutions in their decision-making, but also ofproviding answers at national and organisational levelto the question:what are the implications of this decisionfor the various sectors of society?What is the impact onindustrial relations? What are the consequences forsocial and civil progress in individual countries?
Solidaritet i denne forstand kan tvinge de økonomiskestrukturer til en hurtigere udvikling i kvalitativ retningog dermed højne de økonomiske og sociale processers samlede niveau, skabe stabilitet i samfundet ogforebygge de sociale og miljømæssige katastrofer,der ville opstå, hvis konkurrenceevnen udelukkendesøgtes fremmet gennem omkostningskontrol og social konflikt.
Seen in this light, solidarity is able to force theeconomy to pick up the pace towards a form ofdevelopment revolving around quality, raising theoverall level of economic and social processes,making society more stable and preventing the socialand environmental disasters which would resultshould the pursuit of competitiveness be seen solelyin terms of cost control and social conflicts.
EØSU er en institution, hvor civilsamfundets forskelligeaktører fremsætter forslag, som de er nået til enighedom i forbindelse med det rådgivende arbejde for EU'slovgivende og beslutningstagende institutioner.
It is an institutional forum in which civil societystakeholders propose solutions agreed as part of theirconsultative role of providing support for the EU'slegislative and executive institutions.
Stræben efter solidaritet står ikke i modsætning tilglobalisering.
The pursuit of solidarity does not put us on a collisioncourse with globalisation.
Denne solidaritetsopfattelse forkaster visse begreber,der har vundet indpas i almindelig sprogbrug, f.eks.sondringen mellem donorlande og udviklingslandeinden for internationalt samarbejde, en sondring, derogså gennemsyrer velgørenhedsånden og "denbarmhjertige konservatisme".
This concept excludes a number of terms that haveestablished themselves in our vocabulary, such asthe distinction made in international cooperationbetween donor and developing countries, and whichalso permeates charity or compassionateconservatism.
Ser man på EØSU's rolle efter 2008, skal arbejdetkoncentreres om at udvikle EØSU's store potentiale: nu l l
Looking ahead to the EESC after 2008,we must build onits great potential in terms of:
Globalisering er en løbende proces, solidaritet er allede handlinger og mål, der gør, at vi kan udnytte detpotentiale, der ligger i den økonomiske og sociale udvikling: civilisationens vækst og lighed for alle i globalt perspektiv.
Globalisation is an ongoing process, while solidarityis the set of actions and objectives which make itpossible to realise the potential inherent in economicand social development: the growth of civilisation andequality for all.
I den solidariske handling er der ingen, der giver ogingen, der modtager, langt mindre er der tale ommedlidenhed og medfølelse, og der er ingen, der bestemmer og ingen, der fordringsløst venter.
The new "social pact" made up of the Charter and the Treaty of Lisbon must become practical policy andthe first step towards achieving this is to bring the social agenda up to date.
Denskerne er sammenhold om et fælles projekt trods forskellige udgangspunkter.
As my slogan suggests, I intend to direct the Committee's work towards solidarity and rights.
…. i form af rettigheder ….
Conveying a strong message: the importance of communication
Denne solidaritetsopfattelse har i århundredernes løbfundet udtryk i statslige organisationer, juridiskelandvindinger og positiv ret, hvilket har betydet, atmagthavernes spontane velgørenhed er blevet omdannet til rettigheder for de svage.
In parallel, the Committee must develop an effectiveinternal and external communication strategy: timeliness, efficiency and policy content must be the watchwords for the official communication activities of amodern Economic and Social Committee.
Det er dette kvantespring i opfattelsen af begrebet solidaritet i desidste århundreder – som konkret har udmøntet sigi lovgivning, omfordelingsværktøjer (skattesystemer,kollektive forhandlinger, velfærdsstaten) og søgenefter lighed - der i sidste ende har skabt den europæiske sociale model.
Over the centuries, this concept has found expressionin national organisations, legal precedents andsubstantive law. This has brought about a shift fromspontaneous charity by those in power to rights forthose without power.This qualitatively different viewof solidarity which has evolved over the last fewcenturies and taken shape in law, instruments forredistribution (taxation systems, collective bargaining,the welfare state) and the pursuit of equality has beengiven tangible form in the European social model.This social model is both one of the reasons for theexistence of our civilisation and the driving forcebehind its development.
Alt dette er en del af eksistensgrundlaget for vores civilisation og har samtidigden tiltrækningskraft, der gør det muligt at videreudvikle den.
A prerequisite for this is knowing about theconsequences of European decisions as soon aspossible.
© De Europæiske Fællesskaber, 2002 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 2002Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Indledende bemærkninger Uddrag af de stiftende bestemmelser Privilegier og immuniteter
Preliminary remarks Extracts from the founding Treaties Privileges and immunities
Anden del — Forretningsorden
Part II — Rules of procedure
Indledende bemærkninger Præambel
Preliminary remarks Preamble
Afsnit I — Udvalgets Organisation
Title I — Organisation of the Committee
Første indkaldelse af Udvalget (art. 1 og 2) Præsidium (art. 3-10) Formandskabet og formanden (art. 11-13) De faglige sektioner (art. 14-18) Underudvalg og hovedordførere (art. 19 og 20) Observationsorganer, høringer, eksperter (art. 21-23) Rådgivende kommissioner (art. 24) Dialogen med økonomiske og sociale organisationer i EU og tredjelande (art. 25 og 26) Grupper og kategorier (art. 27 og 28)
Installation of the Committee in office (Rules 1 and 2) Bureau (Rules 3 to 10) Presidency and the president (Rules 11-13) Specialised sections (Rules 14 to 18) Subcommittees and rapporteur-general (Rules 19 and 20) Observatories, hearings, experts (Rules 21 to 23) Consultative commissions (Rule 24)Dialogue with economic and social partnersin EU and non-EU states (Rules 25 and 26) The Groups and categories (Rules 27 and 28)
Afsnit II — Forretningsgangen
Title II — Procedure of the Committee
Afsnit III — Generelle bestemmelser
Title III — General provisions
Afstemningsregler (art. 56) Hasteprocedure og skriftlig procedure (art. 57-59) Fravær og repræsentation (art. 60-62) Offentlighed omkring Udvalget og dets arbejde (art. 63-66) Medlemmernes titel, privilegier og immuniteter, kvæstorer (art. 67-69) Medlemsmandatets ophør, hvervsuforenelighed (art. 70) Udvalgets administration (art. 71-75) Generelle bestemmelser (art. 76-78)
Methods of voting (Rule 56) Urgency procedure and written procedure (Rules 57 to 59) Absence and representation (Rules 60 to 62) Publication and distributionof Committee texts (Rules 63 to 66) Titles, privileges, immunities and statute of members,quaestors (Rules 67 to 69) Termination of members tenure of office,incompatibilities (Rule 70) Administration of the Committee (Rules 71 to 75) General provisions (Rules 76 to 78)
I. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER
I.PRELIMINARY REMARKS
I TEØF er Udvalget omhandlet i artikel 4 og 193 til 198.
The EEC Treaty refers to the Committee in Article 4 and in Articles 193 to 198.
I TEAF er Udvalget omhandlet i artikel 3 og 165 til 1 70.
The Euratom Treaty refers to the Committee in Article 3 and in Articles 165 to170.
Efterfølgende er disse to traktater blevet ændret flere gange.
Since then, these two treaties have been amended several times.
TRAKTATEN OM OPRETTELSE AF DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB'
II.TREATY ESTABLISHING THE EUROPEAN COMMUNITY
— en REVISIONSRET.
—a COURT OF AUDITORS.
Se også artikel 3 og 165 til 170 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.
See too Articles 3 and 165 to 170 of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community.
Kapitel 3 Det Økonomiske og Sociale Udvalg
Chapter 3 The Economic and Social Committee
Udvalget sammensættes af repræsentanter for de forskellige grupper inden for det økonomiske og sociale liv, i særdeleshed for producenter, landbrugere, fragtførere, arbejdstagere, handlende og håndværkere samt for liberale erhverv og almindelige samfundsinteresser.
The Committee shall consist of representatives of the various categoriesof economic and social activity, in particular representatives of producers,farmers, carriers, workers, dealers, craftsmen, professional occupations andrepresentatives of the general public.
Udvalgets medlemmer beskikkes for fire år af Rådet ved enstemmig vedtagelse.
The members of the Committee shall be appointed by the Council, actingunanimously, for four years.
De udfører deres hverv i fuldkommen uafhængighed og i Fællesskabernes almene interesse.
They shall be completely independent in the performance of theirduties, in the general interest of the Community.
Rådet fastsætter med kvalificeret flertal udvalgsmedlemmernes dagpenge.
The Council, acting by a qualified majority, shall determine the allowances ofmembers of the Committee.
Ved Udvalgets sammensætning skal der tages hensyn til nødvendigheden af at sikre de forskellige grupper inden for det økonomiske og sociale liv en passende repræsentation.
The composition of the Committee shall take account of the need to ensureadequate representation of the various categories of economic and social activity.
Det kan indhente udtalelser fra de europæiske organisationer, der repræsenterer de forskellige økonomiske og sociale sektorer, som berøres af Fællesskabets virksomhed.
It may obtain the opinion of European bodies which are representative of the various economic and socialsectors to which the activities of the Community are of concern.
Udvalget vælger af sin midte sin formand og sit præsidium for et tidsrum af to år.
The Committee shall elect its chairman and officers from among its members fora term of two years.
Udvalget indkaldes af formanden efter Rådets eller Kommissionens anmodning.
The Committee shall be convened by its chairman at the request of the Councilor of the Commission.
Udvalget opdeles i faglige sektioner for de vigtigste af de områder, som denne traktat omfatter.
The Committee shall include specialised sections for the principal fields coveredby this Treaty.
De faglige sektioner arbejder inden for rammerne af Udvalgets almindelige kompetence.
These specialised sections shall operate within the general terms of reference ofthe Committee.
Inden for Udvalget kan der i øvrigt nedsættes underudvalg, der om bestemte spørgsmål eller på bestemte områder udarbejder forslag til udtalelser, som forelægges Udvalget til overvejelse.
Subcommittees may also be established within the Committee to prepare, onspecific questions or in specific fields, draft opinions to be submitted to the Committee for its consideration.
De nærmere retningslinjer for sammensætningen af de faglige sektioner og underudvalgene og for disses kompetence fastsættes i forretningsordenen.
The Rules of Procedure shall lay down the methods of composition and the termsof reference of the specialised sections and of the subcommittees.
Udvalget skal i de tilfælde, der er nævnt i denne traktat, høres af Rådet eller Kommissionen.
The Committee must be consulted by the Council or by the Commission wherethis Treaty so provides.