natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette forværrer de narkotikarelaterede sundhedsproblemer i fængslerne, ogder er i mange lande en stigende tendens til at flytteansvaret for afhjælpningen af problemerne frafængselsvæsenet til det nationale sundheds- ogvelfærdssystem.
With a relatively high prevalence of injecting drug use, prisons are a highrisk setting for the spread ofinfectious diseases. Measures to combat this have includedintroducing substitution treatment and needle and syringeprogrammes (NSPs) in prisons.
Ved ændringer af den strafferetlige politiker der skabt alternativer til fængsling, idet stofbrugere istedet pålægges næsten tvungen behandling ellersamfundstjeneste ud fra en formodning om, at deresproblemer bliver bedre løst på denne måde.
The health consequences ofdrug use in prisons, compounded by restricted access toservices and the isolation of prison health services from theregular health system, are increasingly being addressed inthe context of the national health and welfare systems.Alternatives to prison, introduced by innovations in penalpolicy, are diverting drug users to quasi-compulsorytreatment or community service on the assumption that theirneeds are better served by such interventions.
Kapitel 1Den seneste udvikling i politikker og lovgivninger
Chapter 1New developments in policies and laws
I juni 2003 vedtog Rådet en henstilling om »forebyggelseog reduktion af helbredsskader forbundet mednarkotikamisbrug«, et dokument, som Europa-Kommissionen havde taget initiativ til i maj 2002.Henstillingen er en folkesundhedsmæssig milepæl, idet dener den første EF-henstilling om reduktion af helbredsskader forbundet med narkotikamisbrug(2). Mange medlemsstater har allerede indarbejdet dokumentets konklusioner i deresnationale narkotikastrategier.
In June 2003, the Council of Ministers adopted arecommendation entitled ‘The prevention and reduction ofhealth-related harm associated with drug dependence’, adocument produced at the instigation of the European Commission in May 2002. This text constitutes a majorachievement, being the first EC recommendation in the fieldof public health concerning drugs.
I henstillingen opfordres der til følgende:
This document recommends the following:
I dette kapitel beskrives den seneste udvikling i EU’s og deenkelte medlemsstaters narkotikapolitikker.
In this chapter, recent developments in drugs policies in the EU as a whole, as well as in individual Member States, aredescribed.
I de flestetilfælde er oplysningerne baseret på de ændringer, derfandt sted i 2003, som var det år, hvor anden halvdel af EU’s handlingsplan for bekæmpelse af narkotikamisbrug for2000-2004 begyndte.
In most cases, the information supplied is basedon changes occurring in 2003, a year that marked thebeginning of the second half of the EU action plan on drugs2000–04.
Endvidere var 2003 det år, hvor denationale regeringers frist for midtvejsrevisionen affremskridtene i udarbejdelsen og gennemførelsen af ennational narkotikakontrolstrategi udløb, jf. erklæringen omde ledende principper for begrænsning afnarkotikaefterspørgslen, som stammer fra den særligesamling i 1998 af FN’s Generalforsamling (UNGASS)(1)om narkotika. Da EU’s handlingsplan for 2000-2004afsluttes i år, synes det formålstjenstligt at behandle det
In addition, 2003 heralded the deadline fornational governments to carry out a mid-term review oftheir progress in developing and implementing a nationaldrug control strategy, in accordance with the Declaration onthe Guiding Principles of Drug-Demand Reduction, whichstemmed from the 1998 United Nations General Assembly Special Session (UNGASS) (1) on the world drug problem.As the EU action plan 2000–04 concludes this year, it isopportune to consider the progress that has been made inthe evaluation of this action.
• hidtidige forløb af evalueringen af handlingsplanen. EONNdeltager aktivt i evalueringen, som forhåbentlig vil gøre detlettere at fastlægge en fornuftig narkotikapolitik.
The EMCDDA is playing a fulland active role in this process, which, it is to be hoped, willfacilitate sound policy-making in the field of drugs.
Dette vilvære hovedudgangspunktet for gennemgangen afstrategierne og lovgivningen på både nationalt plan og EU-plan.
It isprincipally from this perspective that strategies andlegislative developments at both national and EU levels willbe examined.
Udvikling i EU
EU developments
Medlemsstaterne bør for at opnå en betydelig reduktionaf narkotikarelaterede helbredsskader (hiv, hepatitis Bog C, tuberkulose etc.) og af antallet afnarkotikarelaterede dødsfald sørge for, at der som enintegrerende del af deres overordnede politik forforebyggelse og behandling af narkotikamisbrugtilbydes et udvalg af forskellige tjenester og faciliteter,navnlig med henblik på risikoreduktion.
Member States should, in order to reduce substantiallythe incidence of drugrelated health damage (such as HIV, hepatitis B and C and tuberculosis) and the numberof drugrelated deaths, make available, as an integralpart of their overall drug prevention and treatmentpolicies, a range of different services and facilities,particularly aiming at risk reduction.
I 2003 blev der vedtaget to nye EU-retsakter til fremme afbekæmpelsen af narkotikamisbrug.
In 2003, two new legal instruments were adopted at European level to tackle the drugs problem.
Den ene vedrørerfolkesundheden, mens den anden drejer sig om ulovlignarkotikahandel.
One addressesthe issue of public health while the other deals with illicitdrug trafficking.
Af andre spørgsmål, der blev behandletpå EU-plan i 2003, kan nævnes foranstaltningervedrørende nye syntetiske stoffer, koordineringsaktiviteterog -værktøjer samt EONN’s rolle.
Other issues dealt with at EU level during2003 included measures to take account of new syntheticdrugs, the implementation of coordination activities andinstruments and the role of the EMCDDA.
Medlemsstaterne skal aflægge rapport til Kommissionen omgennemførelsen af denne henstilling inden to år eftervedtagelsen og derefter efter anmodning fra Kommissionen.Dette vil gøre det muligt at følge op på henstillingen påfællesskabsplan og efterfølgende sikre relevant handlinginden for rammerne af EU’s narkotikahandlingsplan.
On 23 September 2002, the European Parliament and the Council adopted a new Community action programme forpublic health (2003–08), which is based on three generalobjectives: health information, rapid reaction to health threatsand health promotion through addressing healthdeterminants. Actions under health information andpromotion strands are particularly relevant in the drugs area.
Den 23. september 2002 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet et nyt program for Fællesskabets indsats inden forfolkesundhed (2003-2008), som er baseret på treoverordnede målsætninger: sundhedsoplysning, hurtigreaktion over for sundhedstrusler og fremme affolkesundheden gennem fokus på sundhedsdeterminanterne.Initiativer til sundhedsoplysning og sundhedsfremme ersærlig relevante på narkotikaområdet.
Member States should report to the Commission on theimplementation of this recommendation within two years ofits adoption, and subsequently on request by the Commission.
Endvidere opfordres der i henstillingen til at udarbejde enrapport i overensstemmelse med EU’snarkotikahandlingsplan og med teknisk bistand fra EONNmed henblik på at revidere og ajourføre henstillingen.
This will allow implementation of therecommendation to be followed up at Community level andenable subsequent appropriate action to be taken to meetthe objectives of the EU action plan on drugs.
)) http://www.unodc.org/adhoc/gass/content.htm Se tabel 1 OL (online): Oversigt over den skadebegrænsende indsats.
)) http://www.unodc.org/adhoc/gass/content.htm.For an overview of the role of harm-reduction policy see Table 1 OL: Role of harm reduction.
Årsberetning 2004: Narkotikasituationen i Den Europæiske Union og Norge
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway
Som led i sin fortsatte indsats for at kontrollere nyesyntetiske stoffer vedtog Rådet i november 2003 enafgørelse om kontrolforanstaltninger og strafferetligeforanstaltninger med hensyn til de nye former for syntetisknarkotika 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 og TMA-2.
Continuing its task of controlling new synthetic drugs, the Council of Ministers, in November 2003, adopted adecision regarding control measures and criminal sanctionsin respect of the new synthetic drugs 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7and TMA-2.
Disse stoffer, derikke er opført på nogen af listerne i De Forenede Nationerskonvention af 1971 om psykotrope stoffer, er nu underlagtkontrol i medlemsstaterne og kan gøres til genstand forstrafferetlige foranstaltninger.
These substances, which are not listed in anyof the schedules to the 1971 United Nations Convention on Psychotropic Substances, are now to be subject to controlmeasures and criminal penalties in the Member States.
I fortsættelse af konklusionerne fra et særligt møde i Det Europæiske Råd i Tammerfors, Finland i 1999 og EU’snarkotikastrategi og -handlingsplan har Kommissionenforelagt Rådet og Europa-Parlamentet et forslag tilrammeafgørelse om fastsættelse af »mindsteregler for, hvadder udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlignarkotikahandel«.
Following the conclusions of a special meeting of the European Council in Tampere, Finland, in 1999, and inresponse to the EU strategy and action plan on drugs, aproposal for a framework decision laying down ‘minimumprovisions on the constituent elements of criminal acts andpenalties in the field of illicit drug trafficking’ was submittedby the European Commission to the Council and European Parliament.
Efter vedtagelsen i henhold til Amsterdam-traktaten af andre retsakter, særlig omhvidvaskning af penge og narkotikaprækursorer, nåede Rådet i november 2003 til politisk enighed om denne førsterammeafgørelse om ulovlig narkotikahandel.
The Council of Ministers in November 2003reached a political agreement on this first frameworkdecision in the field of drug trafficking.
Afgørelsenanses for et vigtigt middel til bekæmpelse af den ulovligenarkotikahandel, da det i et udvidet EU bliver stadigvigtigere at koordinere medlemsstaternes straffe for ulovlignarkotikahandel.
This frameworkdecision is considered to be a key instrument in tacklingdrug trafficking as the alignment of penalties for drugtrafficking offences among Member States in an enlarged EU becomes increasingly important.
Dette initiativ er direkte knyttet tilresultaterne af den eksterne evaluering af den fællesaktion, som Kommissionen iværksatte med henvisning til Den Europæiske Unions narkotikahandlingsplan 20002004.
directly related to the outcome of the external evaluation ofthe joint action undertaken by the Commission as stipulatedby the European Union action plan on drugs 2000–04.
Den foreslåede nye retsakt sigter mod attydeliggøre alle definitioner og procedurer og udvideranvendelsesområdet til alle nye syntetiske stoffer og allenye narkotiske stoffer.
Theproposed new legal instrument aims to clarify thedefinitions and procedures and extends the scope to all newsynthetic drugs and all new narcotic drugs alike.
Grundprincippet i rammeafgørelsen er, at medlemsstaternebør kriminalisere ikke alene ulovlig narkotikahandel, menogså anstiftelse, medvirken og tilskyndelse til samt forsøgpå at drive ulovlig narkotikahandel.
The basic principle of this framework decision is that Member States should criminalise not only drug traffickingbut also attempting to do so or inciting, aiding or abettingothers to traffic drugs.
Rammeafgørelsensforanstaltninger er målrettet mod de narkotikasmugleresamt forbryder- og terrororganisationer, som ved denulovlige handel skaffer midler til at finansiere deres ulovligeaktiviteter.
Measures contained in thisframework decision target drug traffickers and the criminaland terrorist organisations that derive funds from traffickingin order to finance their illegal activities.
Ligeledes i november 2003 vedtog Kommissionen enmeddelelse om koordinering på narkotikaområdet i EU.Meddelelsen er baseret på resultaterne af en undersøgelse,som EONN havde gennemført i tæt samarbejde med Kommissionen, af de eksisterende bestemmelser vedrørendekoordinering og koordineringsmekanismer i medlemsstaterne(4).
Also in November 2003, the Commission adopted acommunication on coordination activities and instruments inthe field of drugs in the EU. The communication is based onthe findings of a study, organised by the EMCDDA incooperation with the Commission, of the existingarrangements and mechanisms for coordination in the
I meddelelsen bekræftes det, at koordinering er nødvendig, hvis EU skal kunne reagereeffektivt på det meget komplekse narkotikafænomen ogfølgerne heraf.
Member States (4). The communication confirms that coordination is essential if the EU is to respond effectively tothe complexity of the drugs phenomenon and itsconsequences.
Endelig foreslog Kommissionen i december 2003 enrevision af EONN-forordningerne.
Finally, in December 2003, the Commission proposedrecasting the regulations governing the EMCDDA.
Forslaget, som vil blivebehandlet af Rådet i 2004, dækker en række områder,herunder ændringer af grundforordningerne, ændringer,der skal styrke EONN’s rolle på baggrund af nye mønstrefor stofbrug og EU-udvidelsen, samt ændringer, der styrker EONN’s rolle som bidragsyder til evalueringen af EU’s nyenarkotikahandlingsplan.
Theproposal, which will be discussed by the Council in 2004,covers several areas, including amendments to the basicregulations, changes designed to strengthen the role of the EMCDDA in the context of new drug use patterns and EUenlargement and amendments to take account of the role ofthe EMCDDA as a contributor to the evaluation of the EUaction plan on drugs.
Rammeafgørelsen vil træde i kraft på datoen foroffentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende,hvorefter medlemsstaterne inden 18 måneder skal træffede nødvendige foranstaltninger for at efterkommeafgørelsen.
The crux of the framework decision is that it setsout a common definition of what is considered drugtrafficking at EU level and lays down recommendedpenalties for this offence within the EU. In achievingagreement among Member States, national differences inthe definition of what constitutes personal consumption hadto be overcome.
Kapitel 1: Den seneste udvikling i politikker og lovgivninger
Chapter 1: New developments in policies and laws
Figur 1: Forskellige »nationale narkotikastrategier«
Figure 1:Variety of ‘national drugs strategies’
Tendensen til, at medlemsstaterne vedtager en »nationalnarkotikastrategi« som et bærende element i EU’snarkotikapolitik, blev omtalt i sidste års årsberetning ogfortsatte i 2003 (figur1). I 2003 vedtog Danmark,Tyskland, Litauen og Slovenien narkotikaplaner og
The trend for Member States to adopt a ‘national drugsstrategy’, a cornerstone of EU drug policy, was reported inlast year’s annual report and continued in 2003 (Figure 1).In 2003, drugs plans and programmes were adopted in Denmark, Germany, Lithuania and Slovenia. In 2004,
) forventes i 2004 at gøre det samme, således at der i alt er 21 af i alt 25 (22 af26, hvis Norge inkluderes) medlemsstater, der fører ennarkotikapolitik inden for rammerne af en overordnet national narkotikastrategi(7
) are expected to follow suit, bringing the total number of Member States that operate a drugpolicy under the framework of an overall national drugsstrategy to 21 out of a total of 25 (22 out of 26 if Norway is included) (7
At de »nationale narkotikastrategier« er blevet så udbredt på så kort tid (1997-2004)(9
The fact that ‘national drugs strategies’ have beenimplemented so widely in a relatively short period of time
)) og inden for et velafgrænset geografisk område, giver mulighed for at sammenlignenarkotikaproblemerne i de forskellige medlemsstater ogsætte dem i et EU-perspektiv.
), and within a well-defined geographical area, affords the opportunity to make comparisons of thephenomenon in different Member States and obtain an EU-wide perspective.
For det første bliver det stadig mere almindeligt at anvendeen holistisk tilgang til narkotikapolitikken, således at bådede efterspørgselsbegrænsende og de udbudsbegrænsendeaktiviteter bliver omfattet, den såkaldte »afbalancerede
As a first observation, it is becoming more and morecommon to adopt a holistic approach to drug policy,incorporating both demand- and supply-reduction activities,
Noter: denne holdning.
All documents analysed exhibit this trait.
For det andet er koordineringsindsatsenblevet styrket. Det ses stadig oftere, at nationalenarkotikastrategier koordineres centralt (de fleste EU-medlemsstater har nationale koordineringsorganer og nationale koordinatorer(11
Secondly, coordination isassuming a more important role.
)), dog i tæt samarbejde med
)), albeit in close
De forskellige nationale dokumenter opretholder ikke altid den teoretiske sondring mellem en narkotikapolitik, en national narkotikastrategi (som bør identificere generelle principper og indeholde retningslinjer) og en handlingsplan (somimplementerer strategien og fastlægger detaljerede specifikke aktioner).
NB:The theoretical distinction between a drug policy, a national drugs strategy(which should identify general principles as well as a framework and direction) and an action plan (which puts the strategy into action, setting outdetailed specific actions) is not always maintained in different national documents.
På grundaf forskellene mellem landene beskrives de nationale strategidokumenter, såledessom de officielt er fremlagt, uden noget forsøg på at konsolidere definitioner ellerforetage sammenligninger.Medlemsstaternes nationale strategier.
Because of the diversity among countries we describe the nationalstrategic documents as officially presented without making any attempt to consolidate definitions or draw comparisons.Sources:Member States’ national strategies.
For det tredje lægges der øgetvægt på indsatsen i marken og på at overvåge og vurdereindsatsen som et middel til at sikre, at beslutningstagernelever op til deres ansvar (se Udvalgte aspekter: evaluering,s.75).
Thirdly,greater consideration is being given to the delivery ofinterventions on the ground and to the monitoring andassessment of implementation as tools to ensureaccountability to decision-makers (see selected issue onevaluation, p.75).
Der er dog store opbygnings- og indholdsmæssige forskellemellem de forskellige »nationale narkotikastrategier«. F.eks.varierer detaljeringsgraden og prioriteringen af foranstaltninger og mål meget.
However, there are important differences in both thestructure and content of ‘national drugs strategies’.
Nogle af dokumenterne erbygget op på en måde, der gør det muligt at følge op påspecifikke foranstaltninger og gennemførelsen ialmindelighed. Andre er derimod mindre detaljerede ogindeholder generelle mål, som dog ikke er bundet op påoperationelle mål eller resultatindikatorer.
Somedocuments are structured in such a way as to allow statedactions and overall implementation to be followed up; othersare less detailed, presenting general objectives but not tyingthem to operational objectives, targets or performanceindicators.
Idette kapitel gøres der ikke noget forsøg på at vurdere, hvorvidt medlemsstaterne har opnået en »afbalanceret tilgang« — det registreres blot, at der er envoksende interesse for en sådan tilgang.Nærmere oplysninger findes på webstedet: http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360
In this chapter, no attempt is made to assessthe extent to which Member States have achieved a ‘balanced approach’; rather, it is simply observed that such an approach is receiving increasing attention.
Årsberetning 2004: Narkotikasituationen i Den Europæiske Union og Norge forbindelsen mellem »de nationale narkotikastrategier« og EU’s narkotikahandlingsplan.
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway
De indholdsmæssige forskelle kan være et udtryk forforskelle i politiske mål eller i narkotikaproblemets karakteri de enkelte medlemsstater.
The differences in content may reflect different politicalobjectives or differences in the national characteristics ofthe drug phenomenon.
Der er bl.a. forskel på, hvilkestoffer der er involveret, og hvad strategiernes hovedsigteer, jf. nedenfor.
We report here on two of the mostrelevant areas of divergence: the substances covered andthe main aim of the strategies.
terminologien i strategidokumenterne varierer, idet noglelande har vedtaget handlingsplaner, mens andre harstrategier og endnu andre programmer.
others have strategies and some have implementedprogrammes.
De forskelligepolitiske målsætninger og dagsordner danner et megetvarieret billede, da ganske forskellige scenarier beskrivesunder afsnittet »nationale narkotikastrategier« (figur 1).Selv om udtrykkene handlingsplan, program og strategianvendes i flæng(12), afspejler de ikke nødvendigvisforskelle i politiske målsætninger eller dagsordener.
Indeed, the different political objectives andagendas might determine a very wide picture in whichrather varying sceneries are portrayed under the expression‘national drugs strategy’ (Figure 1). Nevertheless, while theterms action plan, programme and strategy may be used interchangeably (12
Der er også forskelle på den tidsramme, medlemsstaternehar lagt for de nationale narkotikastrategier.
), they do not necessarily reflect differences in political objectives or agendas.
De fleste landehar vedtaget en tidsramme på 35 år, men i nogle landedækker strategien en 8-10-årig periode, ligesom der iandre lande slet ikke angives nogen tidsramme (tabel1).Idenne forbindelse vil det være relevant at se på
Most countrieshave adopted a timeframe of 3–5 years; however, in somecountries the strategy covers a period of 8–10 years,whereas in others no timeframe at all is indicated (Table 1).In this respect, the link between ‘national drugs strategies’and the EU action plan on drugs should be considered.
Selv om de nationale narkotikastrategier typisk fokuserer påklassificerede stoffer, behandler mange af dokumenternetillige de såkaldte legale stoffer, særlig alkohol og tobak,fra en uddannelses-, forebyggelses- og behandlingsmæssigsynsvinkel (tabel2).
Although national drugs strategies typically focus onclassified drugs, many documents extend to the so-calledlegal drugs, mainly alcohol and tobacco, particularlywhenconsidering the areas of education, preventionandtreatment (Table 2).
Nogle af landene har indført særligealkohol- og tobaksrelaterede foranstaltninger og projekter,mens andre lande blot nævner »legale stoffer« i deres
In some countries, thisconsideration takes the form of specific actions andprojects, while in other countries ‘legal drugs’ are onlymentioned.
Tabel 1: Tidsramme for »nationale narkotikastrategier«
Table 1: Timeframe of ‘national drugs strategies’
(Narkotikabekæmpelsesplan 1990)
(Plan to fight narcotics 1990)
Indtil 2008-2013
Up to 2008–13
Indtil 2003 med planer frem til 2008
Until the year 2003 with a prospect to the year 2008
Skygge angiver den periode, der er omfattet af en »national narkotikastrategi«: (1) og (2) angiver successive strategier.
Shading indicates period covered by a ‘national drugs strategy’: (1) and (2) indicate successive ‘strategies’.
En narkotikastrategi kan defineres som »et samlende tema eller en ramme, inden for hvilken der kan fastlægges sammenhængende og målrettedeforanstaltninger«, og en handlingsplan som »en ordning eller et program for detaljerede specifikke foranstaltninger« (Strategies and coordination in thefield of drugs in the European Union, a descriptive review, november 2002: http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354.
A drugs strategy may be defined as a ‘unifying theme, framework for determination, coherence and direction’ and an action plan as a ‘scheme or programme for detailed specific actions’ (Strategies and coordination in the field of drugs in the European Union, a descriptive review, November 2002:http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
Kapitel 1: Den seneste udvikling i politikker og lovgivninger strategier.
Chapter 1: New developments in policies and laws
• Planlagt aktion; stof nævnt; – ej oplyst.
• action envisaged; substance mentioned; n.a.: not available.
Siden 1999 har bl.a.
In March 1999, the Hungarian Criminal Code was amended tomake the use of drugs a criminal offence, and the option ofrequiring offenders to undergo therapy was restricted toaddicted users.