natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De undersøgte skiftsystemer a) Lufthavn: laste- og transportafdelingen b) Lufthavn: brandvæsen c) Lufthavn: ambulancepersonale d) Lufthavn: ambulancechaufføre) Vandværker H. og W.: kontrolrumpersonalef) Gasværk: kontrolrumpersonaleg) Industrivirksomhed: maskinoperatører h) Radiostation 1: fjernsyns- og radiopersonale i) Radiostation 2: radiopersonale 6.
Shift-systems checked a) Airport: loading and transport section b) Airport: fire-brigade c) Airport: ambulance personal d) Airport: ambulance driver e) Waterworks H. and W.: control room personal f) Gasworks: control room personal g) Productive enterprise: machinists
De undersøgte aktiviteters fysiologiske egenskaber 7.
31 h) Broadcasting Station 1 : television and radio personal
De forskellige skiftsystemers fysiologiske virkninger
33 39 i) Broadcasting Station 2: radio personal
Skifteholdsarbejde og helbredet a) Nedsat velbefindende under skifteholdsarbejde b) Sygdomme under skifteholdsarbejde c) Samspillet mellem de forskellige sygdomssymptomer og søvnforstyrrelser, forårsaget af støj 9.
Shiftwork and health a) Lowering of wellbeing due to shiftwork b) Illnesses due to shiftwork c) Interaction between the various symptoms of ill-health and sleep-disturbances caused by noise 9.
Skifteholdsarbejde og sociale aktiviteter a) Skifteholdsarbejdets indflydelse på døgnets inddeling
Shiftwork and social activities a) The influence of shiftwork on day-division b) The influence of shiftwork on the wider social sector
Skifteholdsarbejde og familieliv a) Skifteholdsarbejdets indflydelse på familiens tidsstruktur
84 a) The influence of shiftwork on the timestructure within the family
Drøftelse af resultaterne og praktiske konklusioner 13.
Discussion of results and practical conclusions
Analyse af den forhenværende skiftordning i laste- og transportafdelingen i en lufthavn
Analysis of the former shift system of the loading and transport section at an airport
Analyse af den nye skiftordning i laste- og transport afdelingen i en lufthavn
Analysis of the new shift system of the loading and transport section at an airport
Analyse af skiftordningen for brandmænd i en lufthavn
Analysis of the shift system of firemen at an airport
Analyse af skiftordningen for ambulancepersonalet i en lufthavn
Analysis of the shift system of the ambulance unit at an airport
Analyse af skiftordningen for ambulancechauffører i en lufthavn
Analysis of the shift system of ambulance drivers at an airport
Analyse af skiftordningen for kontrolrumpersonalet på to vandværker
Analysis of the shift system of workers monitoring control panels in two water works
Analyse af skiftordningen for kontrolrumpersonalet på et gasværk
Analysis of the shift system of workers monitoring control panels in a gas works
Analyse af skiftordningen for maskinoperatører i en industrivirksomhed
Analysis of the shift system of machinists in an industrial undertaking
Faktiske arbejdstider på radiostation 2 (n = 121, tidsbudgetstudier)
Actual working times of the second broadcasting station (n = 121, time budget studies)
Relationen mellem autonome, nervøse symptomer og søvnforstyrrelser på grund af støj
Relation between vegetative symptoms and disturbances of sleep by noise
Relationen mellem mave-tarmsymptomer og søvnforstyr relser på grund af støj
Relation between gastrointestinal symptoms and disturbances of sleep by noise
Relationen mellem kardiovaskuløse symptomer og søvnforstyrrelser på grund af støj
Relation between cardiovascular symptoms and disturbances of sleep by noise
Grundene til at arbejde i skift
Motives for working in shift work .
Positive svar på spørgsmål om fordelene ved ski ft eholdsarbe jde
Positive answers referring to statements on advantages of shift work
Positive svar på spørgsmål om ulemperne ved ski ft eholdsarbe j de
Positive answers referring to statements on dis­advantages of shift work
Diagram vedr. forholdet mellem stress, intervenerende variabler og belastning i forbindelse med skifteholdsarbejde (RUTENFRANZ, 1976)
Model of relations between stress, intervening variables, and strain in connection with shiftwork (RUTENFRANZ, 1976)
Fig. 5b Ny skiftordning i laste­ og transportafdelingen i en lufthavn
Heart frequencies of two workers transporting freight at an airport during morning shift (0.600 h - 14.00 h) or evening shift (14.00 h -22.00 h) .
Hjertehastigheden hos to transportarbejdere i en lufthavn under morgenskiftet (kl. O6.OO ­ ik.OO) eller aftenskiftet (kl. 1*f.00 ­ 22.00)
Frequency distribution of the heartfrequency of 46 workers transporting freight at an airport during different shifts
Hjertehastigheden for to arbejdstagere på radiostation 1 under forskellige skift
Heart frequencies of two employees of the first broadcasting station during different shifts
Hjertehastighedens frekvensfordeling blandt 38 arbejds­tagere på radiostation 1 i løbet af tre skift
Frequency distribution of the heart frequency of 38 employees of the first broadcasting station in three shifts
Frekvensen af klager over søvnforstyrrelser under forskellige skiftvilkår (2UT3NFHANZ et al.. 1979)
Frequency of complaints about sleep disturbances depending on the type of shift system (RUTENFRANZ et al., 1979)
Frekvensen af klager over forstyrrelse i spisevanerne under forskellige skiftvilkår (RUTENFRANZ et al., 1979)
Frequency of complaints about disturbances of eating habits depending on the type of shift system (RUTENFRANZ et al., 1979) 52
Frekvensen af klager over mave­tarmlidelser under forskel­lige skiftvilkår
Frequency of comDlaints about gastro intestinal disturbances depending on the type of shift system (RUTENFRANZ et al., 1979)
Gennemsnitlig fordeling af dagen forud for første natskift (Lufthavn, η = 31 dage)
Time elements at the day before the first night shift (Airport, 31 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag mellem to natskift (Lufthavn, η = 81 dage)
Time elements at the day between two night shifts (Airport, 81 days)
Gennemsnitlig fordeling af dagen efter sidste natskift (Lufthavn, n = 38 dage)
Time elements at the day after the last night shift (Airport, 38 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag med morgenskift (Lufthavn, n = 282 dage)
Time elements at a day with morning shift (Airport, 282 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag med aftenskift (Lufthavn, n = 35 dage)
Time elements at a day with evening shift (Airport, 35 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag mellem to aftenskift (Lufthavn, n = ^9 dage)
Time elements at a day between two evening shifts (Airport, 49 days)
Gennemsnitlig fordeling af en fridag (Radiostation 2, n = 117 dage)
Time elements at a day off (Second broadcasting station, 117 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag med morgenskift (Radiostation 2, n = I38 dage)
Time elements at a day with morning shift (Second broadcasting station, 138 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag med middagsskift (Radiostation 2, n = 72 dage)
Time elements at a day with midday shift (Second broadcasting station, 72 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag mellem to aftenskift (Radiostation 2, n = 5^ dage)
Time elements at a day between two evening shifts (Second broadcasting station, 54 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag mellem to natskift (Radiostation 2, n = 23 dage)
Time elements at a day between two night shifts (Second broadcasting station, 23 days)
Gennemsnitlig fordeling af en fridag (Radiostation 1, n = 231 dage)
Time elements at a day off (First broadcasting station, 231 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag med morgenskift (Radiostation 1, n = 29*+ dage)
Time elements at a day with morning shift (First broadcasting station, 294 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag med middagsskift (Radiostation 1, n = 111 dage)
Time elements at a day with midday shift (First broadcasting station, 111 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag med aftenskift (Radiostation 1, n = 103 dage)
Time elements at a day with evening shift (First broadcasting station, 103 days)
Gennemsnitlig fordeling af en dag mellem to aftenskift (Radiostation 1, n = II8 dage)
Time elements at a day between two evening shifts (First broadcasting station, 118 days)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (hjemmegående hustru, ingen børn)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife not in employment, no children)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (hjemmegående hustru, to voksne børn)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife not in employment, two grown-up children)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (hjemmegående hustru, fire voksne børn, en 16-årig søn)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife not in employment, four grown-up children, one 16-year-old son)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (hjemmegående hustru, to børn, 2 og k år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife not in employment, two children aged 2 and 4 years)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (hjemmegående hustru, en voksen datter, en 22-årig søn)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife not in employment, one grown-up daughter, one 22-year-old son)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (hjemmegående hustru, to børn, 10 og 19 år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife not in employment, two children aged 10 and 19 years)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (hjemmegående hustru, to børn, 13 og 14 år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife not in employment, two children aged 13 and 14 years)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (udearbejdende hustru, ingen børn)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife employed, no children)
Fig. I4.9 Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (udearbejdende hustru, to børn, 10 og 13 år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife employed, two children aged 10 and 13 years)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (udearbejdende hustru, tre voksne børn, inklusive en søn, der aftjener sin værnepligt)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife employed, three grown-up children, including one son at military service)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (udearbejdende hustru, tre børn, 6, 11 og 13 år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife employed, three children aged 6, 11 and 13 years)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (udearbejdende hustru, et barn, 17 år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife employed, one 17-year-old child)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (udearbejdende hustru, to børn, 13 og 17 år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife employed, two children aged 13 and 17 years)
Aktiviteterne for medlemmerne af en familie i løbet af et døgn (udearbejdende hustru, to børn, 11 og 14 år)
Activities of different members of a family depending on the time of day (wife employed, two children aged 11 and 14 years)
En af grundene hertil er måske, at arbejdstidsregulationerne i servicefagene i forvejen er meget vagt for mulerede sammenlignet med de lovbestemte arbejdstidsregulationer i fabri kationsindustrien, og at de i ret stor udstrækning giver mulighed for særlige dispensationer (f.eks. detailbranchen og hoteller).
As a reason for this the fact might be postulated that already in the services sector the working time regulations are more vaguely formulated than the legal working time regulations in the productive enter prises and that they allow for special exceptions to quite a large extent (e.g. retail business, hotel enterprises).
De seneste år har oplevet en tydelig ændring i dette interessecentrum, idet der også er sket en markeret stigning i studierne, som udføres vedr.
Over the last years a change in the point of concentration has become apparent in so far as there has been a marked increase of studies carried out about the effects of shift work in the services sector.
ROHMERT et al., 1974, 1975; KOMODIN-HEDMAN og SVENSSON; HANNUNKARI et al.), omend arbejdstagere i de sociale servicefag, så som læger og sygeplejer sker, også er blevet nærmere undersøgt (f.eks. FOLKARD et al., WEGNER og
Up to now particular attention has been focussed on activities, above all, in public trans port as, for example, among air controllers (KNAUTH and RUTENFRANZ, 1972; SINGER and RUTENFRANZ; LUCZAK et al.) and among engine drivers (RUTENFRANZ et al., 1974; ROHMERT et al., 1974, 1975; KOMODIN-HEDMAN and SWENSSON; HANNUNKARI et al.), as well as activities in social services as, for example, among doctors and hospital nurses (e.g. FOLKARD et al., WEGNER and TEICHERT).
Nærværende undersøgelse ser på erfaringerne, vort forskningshold har høstet på disse områder, suppleret med forskellige undersøgelser på områderne, offentlige værker, lufthavne og radiostationer.
The investigations submitted consider these experiences made in our research group and there have been extended by various
at en studie af denne art er påkrævet.
investigations from the sector of public maintenance, from airport managements as well as broadcasting stations.
Mens skifteholdsarbejde i service fagene i dag ifølge det af de JONG udførte arbejde er stigende i hvert fald i Holland, er skifteholdsarbejdets problemer ikke desto mindre hid til hovedsageligt blevet undersøgt og analyseret med sigte på fabrikations- sektoren.
Such a test of this kind seems to us to be necessary because, compared to the productive enter prises, shiftwork in the services sector, according to investigations carried out by de JONG would appear to be on an increase, at least in the Netherlands at the moment, whereas here, despite the problematics of shiftwork, it is mostly assessed in analogy to the productive enterprises.
Indledende bemærkninger vedr. den teoretiske baggrund
Foreword on the theoretical background
For alle arbejdstageres vedkommende kræver skifteholdsarbejde en tilpasning af deres biologiske funktioner samt en ændring i deres sociale liv i over­ ensstemmelse med de abnorme tidsstrukturer.
Shiftwork demands of all employees an adaptation of the biological functions as well as a modification of social life to the unusual time structures.
Problemerne, der optræder i sådanne tilpasningsprocesser kan bedst klarlægges ved hjælp af den aktuelle bedriftsmedicins stress­belastningsbegreb. Fig. 1 viser dette begrebs grund­ træk.
The problems which occur in such adaptation processes can be best clarified by means of the stress-strain-conception of contemporary work medicine. In fig.
­ forstyrret søvn ­ forstyrret appetit fase­ændring af arbejds­ og sovetider
—complaints —diseases phase shifting of working and sleeping hours
(f.eks. indadvendthed, manglende tilpasningsevne) situationsbestemte faktorer (f.eks. levevilkår)
— housing conditions — family situation —personality — differences in physiological adaptability
Problemerne i forbindelse med skifteholdsarbejde kan derfor beskrives som:
Problematics of shiftwork can accordingly be discussed as:
­ Objektivt stress på grund af skifteholdsarbejde
- Objective stress due to shiftwork.
Dette opetår, fordi alle skifteholdsarbejdere udsættes for en "fase­ ændring" i deres arbejds­, fritids­ og søvnperioder i forhold til de cirkadiske rytmer for fysiologiske funktioner og præstation. Det er af særlig betydning i denne forbindelse, at fase­ændringen i levemønstrene udløser biologiske tilpasningsprocesser. Tidsskalaen for denne tilpas­ ning ­ der henvises til som"de fysiologiske funktioners genoprettelse"
This denotes the fact that every shiftworker is subjected to a phase shift of work, leisure-time and sleep as compared with the phase position of the circadian rhythm of physiological functions and performances.
En subjektiv belastning viser sig tydeligt som en forstyrrelse af velbe findendet eller som sygdom, omend til at begynde med kun i form af kla ger.
The subjective strain becomes apparent in disturbances of wellbeing or in illnesses, though often at first only in the form of complaints.
Disse kan have relation til helbredet eller til psykosociale eller familiemæssige sfærer.
These can relate to the sphere of health as well as to the psychosocial or family spheres.
I øjeblikket lader de nationale myndigheder hoved sageligt til at være interesseret i skifteholdsarbejdets helbredsproble mer, selv om der hidtil har været meget få tegn på, at skifteholdsarbej de er den direkte årsag til visse sygdomme.
At the moment there are various state concerns which appear to be mainly interested in health problems in shift work, although up-to-date very few indications exist to show that shift work is the cause of particular illnesses.
Frekvensen og voldsomheden af sådanne subjektive forstyrrelser kan imid lertid ikke i almindelighed forudsiges ud fra de objektive stress, men vil for hver enkelt afhænge af
The frequency and severity of such subjective disturb ances cannot, however, be generally predicted from the objective stresses, but for each individual depend on
Intervenerende variabler i forbindelse med skifteholdsarbejde kan beskri ves som personlige og situâtionsmæssige faktorer, så som: levevilkår og specielt søvnvilkår; familieforhold (børnenes alder; hele familiens accept af det særlige skiftsystem); indstillingen til skifteholdsarbejde; skifteholdsarbejderens personlige egenskaber og forskelle i hans fysio logiske tilpasningsevne.
Intervening variables in connection with shift work may be described as personal and situational factors such as: living conditions, in particular sleeping conditions; family situation (age of children; acceptance of the particular shift system by the whole family); attitude to shift work; personality of the shift worker as well as differences in the physiological ability to adapt.
Det følger ud fra dette, at belastningen på den individuelle arbejder på grund af skifteholdsarbejde på den ene side influeres stærkt af arten og graden af det objektive stress, der igen i høj grad bestemmes af skiftsy stemet (antal natskift, fordelingen af frie skift, antal på hinanden føl gende natskift o.s.v.).
From this it follows that, on the one hand, for the strain on the individual worker because of shift work, the kind and degree of the objective stress are undoubtedly of
Det bør altid huskes, at skifteholdsarbejde kun formelt kan adskilles fra arbejdsvilkårene i et givet tilfælde, hvorimod skifteholdsarbejdets pro blemer i virkeligheden må føjes til indflydelserne af de mest varierende arbejdsvilkår, således at der fremkommer "blandede" stress.
importance, the shift system (number of night shifts, distribution of free shifts, number of consecutive night shifts etc.) beeing a not insubstantial determining factor.
Skifteholdsarbejde er imidlertid i alle tilfælde et arbejdstidsproblem og således desuden underkastet de under denne overskrift drøftede aspek ter. Dette ses altid tydeligt, hvor skiftets daglige længde, samt daglige eller ugentlige arbejdstider må drøftes i forbindelse med skiftregulatio nerne.
On the other hand, the intervening factors in the main decide finally whether a particular person is able to come to terms with the problems of shift work which undoubtedly exist, or whether the disturbances of wellbeing are so increased by the intervening variables that they result in illnesses in connection with shift work.
Under overvejelser af skifteholdsarbejde har det også været fordelagtigt, at arbejdstiderne ikke betragtes for sig, men at man ser på dem som en del af hele den daglige rutine. Som vi har foreslået tidligere (RUTENFRANZ et al., 1976a), må man som vist i fig. 2 ved en vurdering af et særligt skiftsystems stress under forhold med dag- og natskift både tage hensyn til den "frie" tid og søvntiden, samt til arbejdstidskomponenterne.
In this connection it must always be borne in mind that shift work can only formally be separated from the respective working conditions, whereas in reality the problems of shift work are superimposed upon the influences of the most diverse working conditions, so that "mixed" stresses appear.
Bort set fra det arbejdede antal timer spiller tidspunktet i døgnet, in denfor hvilket disse timer falder, en vigtig rolle for bestemmelsen af stressforholdene specielt i servicefagene, idet fritid kun kan betragtes under henvisning til tidspunktet i dagnet.
Shift work is, however, in any case a problem of working time and is therefore additionally subject to aspects discussed under this heading.
Dette bliver klart, når man tænker på, at der findes visse forventninger blandt befolkningen om tids punktet i døgnet, arbejdstiden bør dække. BLÜCHER opstiller følgende liste over disse:
This is always apparent where in connection with shift regulations the daily length of shift, daily working times or weekly working times have to be discussed.
- uafbrudt fritid om eftermiddagen.
As we suggested earlier (RUTENFRANZ et al., 1976 a), one must - as specified in fig.
- de vigtigste fjernsynstider ikke bør påvirkee af arbejdstiden eller nødvendig sovetid.
2 - consider, besides the working time elements, the elements of "free" time as well as those of sleeping times, in order to assess the stresses of a particular shift system within day and night working conditions.
Afvigelser fra disse præferencer m.h.t. arbejdstidens placering i døgnets løb producerer skadelige reaktioner og anses for at være særligt stressen de.
Besides the length of working time, the time of day situation of working time plays an essential role, particularly in the services sector, in characterising the stress situation, since recreational times can only be considered with reference to the time of day.
I praksis kan disse forventninger om arbejdstidens tidsstruktur kun tilgodeses på morgenskiftet fra kl. O6.OO til 14.45, mens næsten alle
This becomes clear when one considers that there are certain expectations among the
1) arbejdstid 2) pauser 3) omklædningstid 4) rejsetid
4) travel
1) tid til personlige behov (f.eks. måltider, vask­ning o.s.v.)
1) times for personal
2) teoretisk mulig "reel fritid"
- needs 2) theoretically "genuine free possible 4.00 time"
For at få et overblik over alle mulige afvigelser fra disse forventninger har vi forsøgt at opstil­le en række systemer, der dækker de mest almindelige former for arbejde i skift (RUTENFRANZ et al., 1976a, 1977a) som vist i fig. 3. Som krite­rier har vi valgt
­ earlier start of work, ­ end of work in the early afternoon, as well as ­ uninterrupted leisure time in the afternoon whereas nowadays there is the additional expectation that
­ tilstedeværelsen af natskift og/eller weekendarbejde ­ antal hold, der arbejder i skift ­ spørgsmålet om systemernes regelmæssighed og uregelmæssighed.
Divergencies from these desires in the situation of working time are experienced with negative feelings and are looked upon as special stresses.
I. Systemer uden natarbejde
As a division principle we selected
Systemer med natarbejde a) 1 hold på varigt natskift (ofte fortsat med systemer fra I for f.eks. at udføre en døgnperiode, hvor der beskæftiges kvinder) b) 3 hold, der arbejder i 8- eller 12-timers skift)
3) 1-team (night work only, "permanent night shift"):is often combined with I 1) to provide complete coverage of the 24-hour period
Systemer med natarbejde inklusive weekendarbejde ("kontinuerlig" drift)
Systems with nightwork and including weekend work ("continuous " shift-working)
1) Regelmæssigt 4 hold, 8- eller 12-timers skift
1) Regular a) 4-team (12-hour shifts ) b) 4-team (8-hour shifts)
Uregelmæssigt Forskellige antal hold og cykluslængder
Varying number of teams and cycle lengths