natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DANMARK antal tabte arbejdstimer χ 10­* antal ulykker χ 10" antal arbejdstimer antal arbejdstimer
N° accidents with absence χ 10 N° hours worked
Beregninger ikke foretaget
N° working days lost χ 10 N° hours worked
MIDLERTIDIG UARBEJDSDYGTIGHED anlal arbejdstimer
N° workers (without being off work)
FRANKRIG antal ulykker, der resulterer i arbejdsstop χ 10" fOT pe
TEMPORARY GRAVITY _ N°dayslostxlO INCAPACITY RATE ~ N° hours worked υ
'a ' antal arbejdstimer
Combined rates of permanent pn _ N° accidents resulting in stoppages X 10 Nu hours worked
ALVORLIGHEDS­
PERMANENT INCAPACITY
™a"en' ™W > 'S*ehcd kombineret χ 10
_ ' incapacity χ IO6 N° hours worked
Ingen beregninger foretaget
Rate calculations not undertaken
ITALIEN antal ulykker, hvor der udbetales erstatning χ 10° antal arbejdstimer
™ _ N° accidents settled with compensation χ 10 N° hours worked
= antal tabte kalenderdage χ 10­* antal ulykker (mere end 3 dages fravær) ­i­dødelig udgang χ 10"
N° calendar days lost χ 10 Ν" hours worked
LUXEM­BOURG antal arbejdstimer antal arbejdstimer antal ulykker, der kan anmeldes, χ 10^
LUXEMBOURG PU _ N° accidents ( > 3 days' absence) + fatal χ 10 N° hours worked
HOLLAND antal arbejdstagere, der er forsikret antal ulykker, der kan anmeldes, χ 10­
N° reportable accidents χ 10 ~~ N" workers certified as insured
PORTUGAL antal arbejdstagere antal ulykker, der medfarer tidstab χ 10·* antal mandetimer mandetimer tabt χ 10·*
_ N° reportable accidents χ 10 N° workers
STOR­BRITANNIEN antal mandetimer antal ulykker, der kan anmeldes χ IO·'
N° lost-time accidents χ 10
Figur 4 Beregninger over årlig hyppighed, frekvens og alvorlighed i forbindelse med arbejdsulykker
Figure 4 Calculations of annual incidence, frequency and severity rates for occupational accidents
begrænsning, at alle ulykker, der kan anmeldes, behandles identisk. Der kunne opstå den situation, hvor et mindre antal ulykker medfører mere tabt tid — dvs. når der er en større andel ulykker med mere alvorlige konsekvenser.
Much of the problem is due to the difficulties in proving a disease to be occupational in origin.
For at kunne tage højde for denne faktor, kan der foretages endnu en beregning:
In most cases, the prescribed list is linked with compensation criteria.
■ Tal for ulykkens alvorlighed viser sammenhængen mellem den tid, der går tabt pga. ulykker og den samlede tid, hvor arbejdstageren er udsat for en risiko.
Figure 5 shows the countries which have a prescribed list. The number of diseases appearing on the prescribed list of each country is indicated in the diagram.
Disse tal giver derfor en antydning af, om der generelt er tale om mere eller mindre alvorlige ulykker.
Belgium, Germany, Greece, Spain, France, Ireland, Italy, Luxembourg, Portugal and the UK all have their own lists of prescribed occupational diseases.
Som det fremgår af figur 4, forholder det sig igen således, at hvis man har brug for at sammenligne ulykkernes alvorlighed på tværs af landene, vil en analyse af hvert lands tal for ulykkesalvorlighed ikke give noget svar, fordi de enheder, der anvendes i formlen, ikke svarer til hinanden.
EUROPEAN LIST Belgium, in addition to diseases on the Belgian list, and The Netherlands require those diseases on the European List to be reported. (The European List refers to recommendations of the European Commission to member countries with respect to occupational diseases (1962) and with respect to conditions of compensation for persons suffering from occupational diseases (1969))12.
ANMELDELSE AF ERHVERVSSYGDOMME
A distinction is made in The Netherlands between clear cases of occupational diseases and suspected cases.
Disse fortegnelser omfatter i al almindelighed kun de lidelser, hvor man har påvist en tydelig årsags/virkningssammenhæng og er sædvanligvis begrænset til erhverv, hvor der er størst risiko for at pådrage sig den pågældende lidelse.
All recognised occupational diseases and confirmed work related illnesses
ANDRE
Ireland
FORTEGNELSE
+ asbestosis and silicosis
Lidelser med bekræftet eller formodet erhvervsmæssig oprindelse
Diseases proved to be occupational in origin and accepted by insurance
Alle anerkendte erhvervssygdomme og bekræftede arbejdsbetingede sygdomme
Diseases proved to be occupational in origin
"Tilsyneladende erhvervsbetingede" sygdomme
Figure 5 Criteria used for identifying reportable occupational diseases (also showing the number of diseases appearing on prescribed lists)
Tydelige og : : formodede tilfælde :
Industrial medical officer
Lidelser, som er påvist som værende erhvervsbetingede y
Employer (notification) Doctor (report)
Figur 5 Kriterier der anvendes til at identificere erhvervssygdomme, anmeldes (samt antallet af lidelser fra de lovbestemte fortegnelser)
Figure 6 Organisations to which occupational^ related diseases are reported, and by whom they are reported cz
I Holland sondres der mellem tydelige tilfælde af erhvervssygdomme og tilfælde, man har mistanke om er erhvervssygdomme.
In some countries (Belgium, Denmark, The Netherlands, UK) no time limit is laid down; in others, reporting is required immediately (Germany, Greece); and in others, there is a specified period of time.
Hvis man har mistanke om, at der er tale om en erhvervssygdom, sender forsikringens lægelige rådgiver en formular til arbejdsdirektoratet, hvis kredslæge normalt undersøger sagen på arbejdspladsen.
In Italy, for example, the time limit is five days from being informed and in France, where the victim is required to report the disease to the primary illness insurance fund, there are varying time limits within the prescribed list of occupational diseases.
ANDRE LIDELSER, DER KAN ANMELDES
UNDER- REPORTING
Udover lidelser i den lovbestemte og den europæiske fortegnelse skal man i Belgien anmelde tilfælde af andre sygdomme, der er påvist at være erhvervsbetingede, eller hvor der er mistanke om sådanne forhold, samt tilfælde af modtagelighed for erhvervssygdomme eller foreløbige symptomer.
The number of cases of occupational disease which go unreported is impossible to quantify but there is little doubt from research conducted in many countries that there is underreporting on quite a vast scale in this area.
Kravene i Danmark og Tyskland er mindre restriktive end i de fleste andre medlemslande.
Sometimes this may be as a result of the procedures adopted.
I Danmark har man pligt til at anmelde anerkendte erhvervssygdomme (i henhold til offentliggjorte kriterier) og lidelser, som er anerkendt som arbejdsbetingede.
For instance, in the UK, employers are only required to report cases of occupational disease when the employee works in a specified industry orjob.
I Tyskland skal man anmelde "tilsyneladende erhvervsbetingede sygdomme" såvel som sygdomme, der er opstillet i den lovbestemte fortegnelse.
Even if the employer knows that the employee has worked in a listed job in the past, notification is not required if the employee no longer works in thatjob.
En tilsyneladende erhvervsbetinget sygdom defineres som en lidelse, som årsagsmæssigt er forbundet med en aktivitet, der er omfattet af forsikringsordningen, men som ikke figurerer i fortegnelsen over erhvervssygdomme.
Occupational disease figures generally quoted in the UK are taken from the number of people claiming disability allowances rather than the number of cases reported by employers.
Der er helt klart stor forskel på såvel de lidelser, der er opstillet i de lovbestemte fortegnelser, som kriterierne for at få anerkendt en erhvervssygdom
However, there would appear to be some merit in the system whereby doctors are required to report all known or suspected work related illnesses rather than merely those on a somewhat restrictive list.
I nogle lande (Belgien, Danmark, Holland, Storbritannien) har man ikke fastlagt nogen tidsfrister.
- fatal accidents - falls from heights - occupational deafness - asbestosrelated diseases
Eller Arbejdsgiver + læge
Such a category may cause definitional problems.
Arbejdsgiver (anmeldelse), læge (rapporti
In all European Community countries, fatal accidents
IRLAND lintjes ίΐΛ'.ν tkkr ikke t ι praksis ttrtiK t
! category for reporting provisions.
HOLLAND tilfælde, hvor der er mistanke
Although there may be no difficulty in defining a fatality, there are differences between countries in defining an occupational fatality.
Figur 6 Organisationer, som erhvervsbetingede sygdomme anmeldes til og hvem, der anmelder dem
Therefore, no meaningful comparisons can be made between the occupational fatality data from those countries which include such accidents and those that do not, unless 'in transit' accidents can be excluded.
Det er umuligt at sige, hvor mange erhvervssygdomme, der ikke bliver anmeldt, men ud fra forskning fra mange lande kan det konstateres, at der kun er lidt tvivl om, at der er tale om ret mange sygdomme, der ikke registreres.
PERSONS COVERED It has already been stated that those persons covered by reporting requirements vary from country to country.
Til tider skyldes det de anvendte procedurer.
This will, of course, have a bearing on the figures for fatal accidents.
F.eks. er arbejdsgivere i Storbritannien kun forpligtet til at anmelde tilfælde af erhvervssygdomme, når den ansatte arbejder inden for en bestemt branche eller har et bestemt arbejde.
In the UK, for instance, there is a requirement to report all major and fatal accidents due to work activities, whether the accidents occur to employees, to self-employed persons or to members of the public.
Selvom arbejdsgiveren ved, at den ansatte tidligere har varetaget en arbejdsfunktion, der er opført i fortegnelsen, skal vedkommende ikke anmelde dette forhold, hvis den ansatte ikke længere er beskæftiget med dette arbejde.
It should therefore be expected that the UK figures will be higher in this respect than those in countries which simply include employees (or insured workers).
De tal for erhvervssygdomme, der normalt henvises til i Storbritannien, er antallet af personer, der får invalidepension snarere end antallet af tilfælde anmeldt af arbejdsgivere.
However, there are many other variables which affect the final figures and which may explain, for instance, why Italy had 504 reported fatalities in construction in 1982 compared with 131 in the UK and 41 in Greece.
Det er ikke sandsynligt, at man på noget tidspunkt vil være i stand til at vurdere erhvervssygdommes egentlige omfang.
UNDER-REPORTING It might be thought that because of their nature there would be little underreporting of fatal occupational accidents.
Der synes imidlertid at være noget positivt forbundet med det system, hvor læger skal anmelde alle kendte eller formodede arbejdsbetingede sygdomme snarere end kun de lidelser, der er opført i en noget restriktiv fortegnelse.
However, this is far from being the case and often has something to do with ignorance of the duties to report.
Dette vil selvsagt medføre en bredere diskussion omkring uddannelse i arbejdsmedicin for læger og deres evne til at diagnosticere arbejdsbetingede sygdomme.
In 1982, just one fatality in the agriculture and fishing industry was reported to the Dutch labour inspectorate, yet the social insurance authority had
Formålet med dette kapitel er at vise, hvorledes forskelle med hensyn til kriterier og procedurer for anmeldelse af arbejdsulykker og erhvervssygdomme hænger sammen med bestemte typer ulykker og lidelser.
This is partly due to the confusion caused by the requirement upon employers to report such accidents separately to the two organisations and partly due to the fact that the labour inspectorate figures exclude those not employed, such as family members and children.
Selvom det måske ikke er særlig vanskeligt at definere ulykker med "dødelig udgang", er en anden kategori, der ofte anvendes, når man opdeler ulykker efter årsagsfaktorer, "fald til lavere niveau".
In the UK, there is a requirement to report deaths which occur up to one year after the accident; in France and Germany, deaths which occur after compensation or a disability pension has been settled are not included in the fatality statistics.
En sådan kategori kan give anledning til definitionsmæssige problemer.
Other countries appear not to consider the problem of 'delayed death'.
De to påvirkninger, der fremkalder erhvervssygdomme, vi har valgt, er "asbest" og "støj" — to arbejdsrisici, der er meget udbredt i hele EF.
Even with the UK system, there would appear to be difficulties if the person is no longer an employee at the time of death.
ULYKKER MED DØDELIG UDGANG
FALLS FROM HEIGHTS
I alle EF-lande er ulykker med dødelig udgang en særlig kategori i forbindelse med anmeldelsesbestemmelser.
Unlike fatal accidents, there may well be problems in defining falls from heights.
Vi har allerede vist, at man i nogle lande som sådan kan anmelde ulykker, der sker på vej til og fra arbejde, som arbejdsulykker.
Ireland, Greece and Portugal make no distinction between falls from heights and falls on the same level.
Den omstændighed, at man medtager trafikulykker med dødelig udgang i landets statistik over arbejdsulykker giver en forskel i de samlede tal.
Occasionally, as in the Netherlands, a special distinction is made in this case between falls out of vehicles and/or falls into holes below normal ground or working level.
Derfor kan der ikke foretages nogen sammenligning, der giver mening, mellem oplysningerne om arbejdsulykker med dødelig udgang i de lande, som medregner disse ulykker og dem, der
It remains a matter for speculation how falls from vehicles are categorised in other countries and this may well depend on the size of vehicle.
ikke gør det, medmindre man kan udelukke ' 'transportulykker' '.
The UK makes a further distinction in its 'falls from heights' category between falls from above or below 1.98m (6 feet).
Man kunne tro, at arbejdsulykker med dødelig udgang pga. deres beskaffenhed stort set alle vil blive anmeldt.
Some countries (Denmark, France, Germany, The Netherlands, UK) provide statistical breakdowns of this category by the nature of the object either from which the person fell, or into/on which they fell.
I 1982 blev kun én ulykke med dødelig udgang i landbruget og fiskerierhvervet anmeldt til det hollandske arbejdstilsyn, samtidig med at socialsikringsstyrelsen modtog anmeldelse om 28 ulykker med dødelig udgang.
The reporting of this type of accident suffers from all the problems of the differences in reporting criteria and procedures discussed earlier.
Dette skyldes dels forvirring pga. kravet om, at arbejdsgivere skal anmelde denne type ulykker separat til to organisationer, dels at arbejdstilsynets tal ikke medregner personer, der ikke er erhvervsaktive, som f.eks. familiemedlemmer og børn.
Added to these are the definitional problems, which may well go some way to explain the variations between countries when 'falls from heights' are expressed both as a percentage of the total accident figures and as a percentage of the total serious or fatal accident figures. Figures 7 and 8 show these percentages.
FALD TIL LAVERE NIVEAU
_BAR_ Manufacturing Construction
I modsætning til ulykker med dødelig udgang kan der meget vel tænkes at være problemer med at definere fald til lavere niveau.
+SL = falls on same level included
Faktisk er det i de fleste lande sådan, at "til lavere niveau" overhovedet ikke er defineret, når ulykker er kategoriseret på denne måde.
Figure 7 Falls from heights as a percentage of total accidents in 1982 (except where shown), where data available
Lejlighedsvis, således som det gælder i Holland, foretages der en særlig sondring mellem fald fra køretøjer og/eller fald ned i huller, der ligger under normal jord­ eller arbejdsoverflade. Der kan
Figure 8 Falls from heights as a percentage of fatal or serious accidents in 1982 (except where shown), where data available
Fremstillingserhverv
OCCUPATIONAL DEAFNESS
+ SN = fald på samme niveau medregnet
Three basic situations exist in the Community in relation to the reporting of occupational deafness:
kun gisnes om, hvorledes fald fra køretøj kategoriseres i andre lande, og dette kan meget vel afhænge af køretøjets størrelse.
In France, this requirement extends to all diseases which are thought to be occupational in origin but which are not necessarily included in the list of prescribed diseases.
I Storbritannien foretages der yderligere en sondring i forbindelse med "fald til lavere niveau", idet der
Statistics in most countries are derived from the number of claims for compensation made. No statistics are available in Greece and Ireland.
Figur 8 Fald til lavere niveau udtrykt som procent af ulykker med dcfidelig udgang eller alvorlige ulykker i 1982 (undtagen hvor et andet är er vist), hvor der förelä data
In the UK, for instance, there are conditions relating to the amount of hearing loss, the jobs in which the worker has been employed, and the period of exposure to noise in these jobs.
Anmeldelse af denne type ulykke er behæftet med alle de problemer med forskelle mht. anmeldelseskriterier og ­procedurer, som er diskuteret ovenfor. Hertil kommer de definitionsmæssige problemer, som kan være en del af forklaringen på, hvorfor der er forskel på de enkelte lande, når "fald til lavere niveau" udtrykkes både som en procentdel af det samlede ulykkestal og som en procentdel af det samlede antal alvorlige ulykker eller ulykker med dødelig udgang. Disse procenttal er vist på figur 7 og
The present legal position on exposure to noise is complex and, with the various systems for reporting cases of occupational deafness existing, it is almost impossible to estimate with any sort of accuracy the effect that these requirements are having.
[7^71 obligatorisk høreværn
\/\ Hearing protection to be provided
^JX^j ' 'Anbefaling'­ ¡Í5­'90'dfeÁ ' ' ""TX
Ireland il Requirement for provision of audiometry recommendation ­ 85­90dB
7/ΖΛ „Visse stqjendc arbejdsfunktioner'
■;;._BAR_"certain noisy jo5s*_BAR_;
Høreværn skal udleveres
[ ]\ Noise levels to be monitored
Krav om audiometriske undersøgelser
:;^where specified^ m ^
Figur 9 Hovedkravene i forbindelse med erhvervsmæssig lande f$r 1986-EF-direktivet om stcj > j
Figure 9 Main requirements relating to occupational exposure to noise in Community countries prior to the 1986 EC Directive on noise
ASBEST­ BETINGEDE SYGDOMME . .
ASBESTOS-RELATED DISEASES
Erhvervsbetingede sygdomme fremkaldt af asbest skal anmeldes i alle EF­lande, skønt det i Holland er uarbejdsdygtighed, der skal anmeldes, uden at der her er nogen specifikke krav mht. den lidelse, der har fremkaldt denne tilstand.
The reporting of occupational asbestosrelated diseases is required in all countries of the Community, though in the Netherlands it is disability to work that must be reported, without any specific requirements related to the disease that caused it.
I de fleste lande, bortset fra Danmark, er disse lidelser asbestose (med eller uden lungekræft) og mesothelioma.
In most countries, apart from Denmark, the diseases are asbestosis (with or without lung cancer) and mesothelioma.
I Danmark medtages udover disse lungekræft uden asbestose og lungehindeplaque.
Denmark includes, in addition to these, lung cancer without asbestosis and pleural plaques.
I ingen lande findes der begrænsninger mht. branche eller beskæftigelse i forbindelse med dem, der kræver erstatning.
In no country are limitations by industry or occupation imposed upon those claiming compensation.
Det er nok simpelthen at vise, at der har været tale om en erhvervsmæssig påvirkning af støv fra asbestholdige materialer — selvom der kan være forskel fra land til land på, hvor stærke beviserne skal være for denne erhvervsmæssige påvirkning.
It is sufficient to show simply that there has been an occupational exposure to dust from asbestos-containing materials - though the stringency of proof required about this occupational exposure may differ between countries.
Det er kun i Grækenland der findes krav mht. såvel påvirkningsperiode som den tidsperiode, der er forløbet mellem arbejdsophør og tidspunktet, hvor der kræves erstatning.
Only in Greece are there requirements regarding both period of exposure and the length of time between ceasing employment and claiming compensation.
Alle lande, bortset fra Grækenland, udarbejder statistikker om de forskellige lidelser, hvor der kan tilkendes erstatning i henhold til hvert lands bestemmelser.
All countries apart from Greece produce statistics related to the range of diseases which are compensable under each country's provisions.
Der er dog betydelig forskel på, hvorledes tallene fremlægges.
The ways in which the figures are presented, however, vary considerably.
Brug forbudt
O = use effectively banned
Figur 10 Hovedkravene i forbindelse med grænser for pävirkning fra asbest i EF-lande
Figure 10 Main requirements relating to exposure limits for asbestos in Community countries
LOVGIVNING
Page 41
Der findes en eller anden form for lovgivning om asbest i alle lande.
It would be interesting to see if such differences in standards were reflected in the amount of asbestosrelated disease in each country.
På figur 10 har man sammenfattet de væsentligste juridiske krav i forbindelse med
Comparisons are therefore extremely difficult, if not impossible.
Statistikker over arbejdsulykker og erhvervssygdomme kan give en række praktiske målinger af de sundheds­ og sikkerhedsmæssige resultater.
If the benefits of harmonising accident and disease reporting across the Community are to outweigh the short-term disadvantages, then it is apparent that member states will have to accept some significant changes to present procedures.
Ved at sammenligne tallene for ulykker over en årrække, kan man f.eks. få et fingerpeg om, om forholdene bliver bedre eller værre over tiden.
Because of the inherent problems in quantifying the extent of occupational disease, and because reporting seems inextricably linked with compensation, harmonisation in this area will undoubtedly present the greatest problem.
Det ville være nyttigt at kunne sammenligne tal for arbejdsulykker og erhvervssygdomme fra forskellige lande for at se, hvorledes de enkelte lande har klaret sig.
For this reason, suggestions as to how harmonisation might be achieved are set out along the lines used throughout this booklet, with the area of accident reporting taken separately from that of occupational disease.
■ Man er ikke enige om, hvad en ulykke eller sygdom, der kan anmeldes, er.
Comparisons are complicated by the fact that the procedures adopted are bound up with the social frameworks which exist in individual countries .
■ Forskel på kategorisering og definitioner af ulykkes­ og sygdomskategorier.
In these cases, comparisons with previous years are already difficult.
■ Forskelle på anmeldelsesprocedurer, navnlig i forbindelse med erhvervssygdomme med det resultat, at for få sygdomme anmeldes.
Increasing computerised recording of accident data will make the task of harmonisation easier and presents the possibility of recording accident data centrally by the use of computer links.
Hvis fordelene ved at harmonisere anmeldelse af ulykker og sygdomme over hele EF skal kunne opveje ulemperne på kort sigt, ser det ud til, at medlemsstaterne må acceptere en række betydelige ændringer i de nugældende procedurer. Pga. de iboende problemer med at mængdebestemme erhvervssygdommes omfang, og fordi anmeldelse synes at være uløseligt forbundet med erstatning, vil harmoniseringen inden for dette område utvivlsomt blive det største problem.
■ Categories of industrial sectors, and the causes of accidents and injuries sustained. ■ Definitions of these categories. ■ The statistical presentation of data.
Af denne grund følger forslagene til, hvorledes man måske ville kunne opnå harmonisering, den disposition, der er anvendt i hele denne pjece, hvor man har behandlet anmeldelse af hhv. arbejdsulykker og erhvervssygdomme separat.
HARMONISATION The task of harmonising procedures for reporting OF OCCUPATIONAL occupational diseases compared with that for accidents DISEASE is more difficult. Few countries presently provide
Der blev givet eksempler på nogle af disse sammenligninger i kapitel 4.
RT_BAR_.. _ figures showing the true extent of all but a few occupationallyrelated diseases.
HARMONISERING AF ANMELDELSESPROCEDURER I FORBINDELSE MED ARBEJDSULYKKER LYKKER
Harmonisation would require the following: