natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Loven om arbejds tilbud (19 78) i Danmark har sin oprindelse i behovet for at tilbyde arbejde til langtidsarbejdsløse medlemmer af arbejdsløshedsforsikringskasser, der ellers ville falde under tre-årsreglen (jfr. Andersen 1984) Bortset fra hensyn til arbejdsmarkedets konkurrence-
The Offer of Work Act (1978) in Denmark owes its origins to the need to offer work to longterm unemployed members of unemployment insurance funds who, otherwise, would fall under the three year rule (see Andersen 1984).
23 evne og behovet for at bevare berettigelsen til understøttelse, findes der også andre vigtige faktorer i de gensidige relationer mellem det sociale forsorg og beskæftigelsespolitik.
Apart from considerations of labour market competitiveness and the need to preserve entitlement to benefit, other factors are also important in the inter-relationship between social welfare and employment policy.
Det franske ar be jdsløshedsunderstøttelsessystem er f.eks. karakteriseret af meget stærke incitamenter for den ar bejdsløse til at begynde at arbejde igen så hurtigt som muligt.
The French unemployment benefit system, for example, is characterised by very strong incentives for the unemployed to return to work as quickly as possible.
En arbejdsløs kan specielt risikere at miste sin berettigelse til understøttelse, dersom han afviser et passende job uden en gyldig grund (jfr. Capar og Jallade 1984).
In particular, an unemployed person is liable to loss of benefit entitlement if a suitable job offer is refused without valid reason (see Caspar and Jallade 1984).
Betalingerne finder ofte sted efter en nedadgående skala, forbundet med maximum berettigelsesperioder, idet højden af betalin gerne normalt bestemmes af faktorer, så som tidligere erhvervsstilling, alder, køn, o.s.v.
Payments are often made on a declining scale subject to maximum periods of eligibility, with level generally being determined by such factors as previous employment position, age, sex, etc.
Et system, der faktisk i forvejen havde en præventiv virkning, lader til at være blevet endnu mere skærpet efter nylige ændringer.
Indeed, an already deterrent system appears to have been made even more rigorous following recent changes.
Som forfatterne konkluderer, "Vil det nye bistandssystem, der trådte i kraft den 1. april 1984, ganske indlysende resultere i et fald i lønprocenten, der erstattes med bistand, med nedskæringer ikke blot i antallet af understøttelser men også - med de strammere betingelser m.h.t. tidsrummene for tidligere beskæftigelse - i berettigelsesperioderne" .
As the authors conclude, "The new benefit system which came into effect on 1st April 1984 is clearly going to result in a fall in the percentage wages compensated for by benefits, with cuts not only in the amounts of benefit but also, with the tighter stipulations regarding periods of past employment, in the periods of eligibility".
Bortset fra deres direkte, branche-relaterede aktiviteter på arbejdsmarkedet, spiller arbejdsgivere og fagforeninger - via deres repræsentative organisationer - en vigtig rådgivende, udviklende og ledende rolle m.h.t. beskæftigelses/arbejdsløshedsinitiati- ver i mange EF-lande.
Apart from their direct, sectional activities in the labour market, employers and trade unions, through their representative organisations, often play an important advisory, developmental and executive role, with regard to employment/unemployment initiatives, in many Community countries.
På nationalt niveau kan de rådspørges af og være repræsenteret i de forskellige arbejdsmarkeds- og arbejdskraftorganisationer, der
At national level, they may be consulted by and represented on the various labour and manpower agencies implementing government policies.
Gennem EFs forskellige repræsentati ve organer har de sociale partnere også en betydelig rolle at spille paa europæisk niveau.
Through the various representative organs of the Community, the social partners also have a significant role to play at European level.
Under hertsyn til deres forskellige mandater er det imidlertid ikke overraskende, at organer, der repræsenterer arbejds givere og fagforeninger, har forskellige meninger om, hvorledes de øjeblikkelige arbejdsløshedsproblemer skal gribes an.
Not surprisingly, however, given their different constituencies, employer and trade union representative bodies differ in their views on approaches to current unemployment problems.
Arbejdsgiverorganisationer anser skabelsen af et øko nomisk og socialt klima til fordel for forretning og industry for at være af største betydning for øko nomisk genrejsning og produktionen af beskæftigelse.
Employer organisations regard the creation of an economic and social climate favourable to business and industry as essential for economic recovery and employment generation.
Ofte understreger de specielt behovet for at genoprette og bevare international konkurrencedygtighed, at reducere og kontrollere inflationen og inddæmme væksten af de offentlige udgifter.
In particular, they often emphasise the need to restore and maintain international competitiveness, to reduce and control inflation and to contain public expenditure growth.
På individuelt virksomhedsniveau kan en række hindringer for øko nomisk fremgang identificeres.
At the level of the individual firm, a number of employment disincentives can be identified.
Disse omfatter de nu værende beskatningsstrukturer, høje beskæftigelsesomkostninger (inklusive lønninger, socialforsikrings bidrag og erstatningspligten for strukturopsigelser), tillige med dårlige industrielle relationer.
These include present taxation structures, high employment costs (including wages, social insurance contributions and redundancy liabilities) and poor industrial relations.
I en række lande følger arbejdsgiverne i den private sektor sig også tiltrukket af den forøgede arbejdskraft fleksibilitet, der muliggøres af en justering af ar bejdstiden, forudsat at disse ændringer ikke med fører ugunstige omkostningsimplikationer.
In a number of countries, private employers are also being attracted by the increased labour flexibility afforded by the adaptation of working time, as long as these changes do not have unfavourable cost implications.
Under hensyn til deres primære interesse i produktiv beskæftigelse i de kommercielle sektorer, varierer arbejds giverorganisationers indstillinger til specielle beskæftigelsesforanstaltninger.
Given their primary concern with productive employment in the commercial sectors, employer organisations' attitudes to special employment measures are varied.
Sådanne ordninger forøger på den ene side byrden med offentlige ud gifter og bidrager således efter deres mening til
On the one hand, such schemes add to the burden of public expenditure and thus, in their view, contribute to one of the causes of unemployment in the first place.
Der er også en fare for, at arbejde, der understøttes af tilskud på denne måde, eventuelt vil betyde en illoyal konkurrence for den private forretningssektor.
There is also the danger that work subvented in this way may compete unfairly with private businesses.
På den anden side accepteres det, at meningsfuldt ar bejde er at foretrække for den af registreret arbejds løshed påtvungne lediggang.
On the other hand, it is recognised that meaningful work is preferable to the enforced idleness of registered unemployment.
Dette er af særlig betydning for de langtidsledige.
This is particularly important for the longterm unemployed.
Resultatet er, at arbejdsetikken holdes i live og at man kan benytte sig af muligheden for at stille nyttige færdigheder til rådighed.
The work ethic may be sustained as a result and the opportunity to provide useful skills can be taken.
I denne henseende er praktiske arbejds erfaringer særligt populære.
In this regard, practical work experience is particularly well regarded.
Som Caspar og Jallade (1984)imidlertid fremhæver, "er omfanget, i hvilket arbejdsgivere deltager i programmer for arbejdsløse, betinget af omfanget, i hvilket staten dækker uddannelsesudgifterne for visse komponenter af løn udgifterne (socialsikringsbidrag f.eks) ....
However, as Caspar and Jallade (1984) note, "the extent to which employers participate in programmes for the unemployed is conditioned by the extent to which the State meets the costs of training for certain components of wage costs (social security contributions, for instance) ...
Kon kurrencedygtighedens pligtbud kræver, at virksomheder skal lede deres arbejdskraft rationelt, og det betyder, at de før eller senere bliver nødt til at tilpasse størrelsen af deres arbejdsstyrker efter deres ordrebøger og markedsandele.
The imperative of competitiveness dictates that companies must manage their manpower rationally, and this means that, sooner or later, they must adjust the size of their workforces to their order books
Disse er ledelseshensyn, der ikke nødvendigvis stemmer overens med ønsket om at reducere ungdomsarbejdsløshed".
20 and market shares. These are management considerations which do not necessarily square with the desire to reduce youth unemployment" ·
Fagforeninger hævder ofte, at radikale aldringer i den økonomiske politik er nødvendige, dersom skabel sen af varige job gennem en tilbagevenden til en vækstperiode, virkelig skal have indvirkning på ar bejdsløshedsproblemet.
Trade unions often argue tnat radical changes in economic policy are required if an impact is to be made on the unemployment problem by the creation of permanent jobs through a return to growth.
Sådanne ændringer omfatter beskyttelsen af levestandarderne blandt arbejderne og mennesker, der er afhængige af bistandshjælp for at kunne tilgodese hjemmemarkedets efterspørgsel; fremme af økonomisk vækst gennem national og industrisektorplanlægning; udvidelse af offentlige virksomheder; investering i den økonomiske og sociale infrastruktur; udnyttelse af naturlige ressourcer og en ny-orientering af den industrielle planlægning til maksimering af
These include the protection of living standards of workers and social welfare dependants in order to sustain domestic demand; the promotion of economic growth through national and sectoral planning; the expansion of public enterprises; investment in economic and social infrastructure! provision; the utilisation of natural resources and the reorientation of industrial policy to maximise employment generation.
26 skabelsen af beskæftigelser. Herudover går fagfor eningerne almindeligt ind for en reduktion af be talt arbejdstid som et middel til at forøge beskæftigelsen.
In addition, the trade unions generally favour the reduction in paid working time, with compensations, as a means of increasing employment opportunities.
Under særligt hensyn til aktiviteter for arbejdsløse, ser fagforeningerne i almindelighed positivt på ægte forsøg på at lette situationen i øje blikket gennem enten lovbestemte eller frivillige organer, og de har faktisk selv udviklet en række ini tiativer, som f.eks. etableringen af centre for ar bejdsløse (jfr. Rigg og Bonnerjea, (1984), og på fritids- og hobbyområdet (jfr. Andersen (1984) .
With specific regard to activities for the unemployed, the trade unions are generally sympathetic to genuine attempts to relieve the present situation, whether by statutory or voluntary bodies, and indeed have developed a number of initiatives themselves, such as the provision of centres for the unemployed (see Rigg and Bonnerjea 1984) and in the field of leisure and recreation (see Andersen 1984).
Deres indstilling til alle aktiviteter for arbejdsløse er dog langt fra ukritisk.
Their attitude to all activities for the unemployed is, however, far from uncritical.
De er f.eks. ofte bekymrede for, at brugen af arbejdsløse til at acceptere arbej de til mindre end den normale betaling eventuelt ikke blot udsætter vedkommende for udnyttelse, men også truer de varigt beskæftigedes lønniveau og jobsikkerhed (jfr. Rigg og Bonnerjea, (1984).
For example, they are often concerned lest the use of unemployed people to undertake work at less than the going rate should not only leave participants open to exploitation but also threaten pay levels and the job security of permanent employees (see Rigg and Bonnerjea 1984).
Herudover er de ofte skeptiske m.h.t. værdien af de gennem speciel le foranstaltninger høstede erfaringer og de har tendens til at være kritiske over for "alle foranstaltninger, der ikke direkte sigter på at få dem (d.v.s.
In addition, they are often sceptical of the value of the experience provided by some special measures and tend to be critical of "all measures which are not directly aimed at getting them (i.e. the unemployed) back to work.
de arbejdsløse) i arbejde igen. Depåstår at offentlige midler burde anvendes til ordninger, der tilvejebringer en direkte vej til beskæftigelse, eller til foranstaltninger, der fremmer skabelsen af faste job ...
They maintain that... public funds... should be used for schemes providing a direct route to employment or measures promoting the creation of stable jobs...
Fagforeningernes indstilling bestemmes hovedsageligt af den aktuelle krise, industriel om strukturering ... og stigende arbejdsløshed.
The trade unions' attitude is largely determined by the current context of crisis, industrial restructuring... and rising unemployment.
At sik re eksisterende job prioriteres højest af dem, og deres energi er rettet mod indsatser til at undgå strukturopsigelser.
The first priority for them is to safeguard existing jobs, and their energies are directed into efforts to avoid redundancies.
Deres holdning til regeringsordninger for arbejdsløse domineres derfor af deres interesse i at sådanne ordninger bør afpasses efter at hjælpe de arbejdsløse til at finde arbejde eller ny beskæftigelse" (jfr. Caspar og Jallade (1984).
Their attitude to government schemes for the unemployed is therefore dominated by their concern that such schemes should be geared to helping the unemployed to find jobs or return to employment" (see Caspar and Jallade, 1984).
27 artede interesser er det upraktisk inden for nær værende rapports rækkevidde at fremsætte enkeltheder vedr. politik og strategier for de mange relevante gruppers respons til arbejdsløshed og dens følger i hvert fald i hvert af de undersøgte lande.
Given their independent character and disparate concerns, it is impracticable, within the scope of this report, to detail the policies and strategies of the many groups, either directly or indirectly, involved with responding to unemployment and its consequences, in each of the countries studied.
Sådanne grupper varierer fra nationale brancher af internationale velgørenhedsorganisationer og de mange, ofte frivillige organer, der beskæftiger sig med problemer ne inden for grupper med særlige behov, (så som uarbejdsdygtige, hjemløse, fattige, unge eller arbejds løse) til samfundsgrupper på lokalt niveau.
Such groups vary from national branches of international charitable organisations, through the many often voluntary bodies addressing the problems of particular need groups (e.g. the handicapped, homeless, poor, young people, or the unemployed themselves), to local level, community groups.
(jfr. også Rigg og Bonnerjea (1984).
Data gathered on the Irish situation was comprehensively reported and is cited here to illustrate experiences which are not uncommon to other Community countries (see, also, Rigg and Bonnerjea 1984).
"Med få undtagelser har omfattende arbejdsløshed haft en betyde lig indflydelse på deres politik og strategier.
"With few exceptions, high unemployment has had a major impact upon their policies and strategies.
Nogle grupper kan takke den øjeblikkelige situation for de res eksistensberettigelse (f.eks. Unemployment Action Groups (aktionsgrupper for arbejdsløse).
Some groups owe their raison d'être to the present situation (e.g. Unemployment Action Groups).
Mere typiske, allerede eksisterende organisationer har været underkastet eller haft planer om radikale ændringer som respons på hvad de anså for at være en 'arbejdskrise'.
However, more typically, pre-existing organisations had undergone or were planning radical changes in response to what they saw as 'unemployment crisis'.
På den ene side skyldtes dette et stærkt stigende behov for allerede til rådighed stående servicer samt for nye initiativer ....
On the one hand, this was due to greatly increased demand for the services already provided, as well as for new initiatives ...
Dette stærkt forøgede pres for assistance blev delvis afhjulpet gennem mere til rådighed værende frivillig hjælp fra de ar bejdsløse selv.
This greatly increased pressure for assistance was partially alleviated by the increased availability of voluntary help from the unemployed themselves.
På den anden side oplevede nogle grupper imidlertid en alvorlig mangel på arbejdskraft og finanser, hvilket hæmmede deres respons m.h.t. kapitalprojekter (for at tilvejebringe nye faciliteter) og bemanding.
However, on the other hand, some groups were experiencing severe manpower and financial shortages, which were handicapping their response in terms of capital projects (to provide new facilities), and staffing.
Et eksempel på sidstnævnte form for initiativ er Artikel 97a i Loven om arbejdsformidling og arbejds­løshedsforsikring (1971) i Danmark (jfr. Andersen, (1984).
An example of the latter type of initiative would be, Article 97a of the Employment Services and Unemployment Insurance Act (1971) in Denmark (see Andersen 1984).
En ­"række initiativer til tilvejebringelsen af akti­viteter for arbejdsløse opstod i løbet af denne periode.
A number of initiatives to provide activities for the unemployed originated during this period.
F. eks. Loven om arbejdstilbud i Danmark (jfr. Andersen (1984); Contrat Emploi­Formation (CEF) i Frankrig (jfr. Caspar og Jallade (1984) og Community Youth Training Programme (CYTP), En­vironmental Improvement Schemes Programme (EISP). Grant Scheme for Youth Employment (GSYE) og Work Experience Programme (WEP) i Irland (jfr. Humphreys (1984) og Employment Creation Scheme (WVW) (Job­skabelsesordning) i Holland (jfr. Vissers og Maas) 1984).
For example, the Offer of Work Act in Denmark (see Andersen 1984); the Contrat Emploi - Formation (CEF) in France (see Caspar and Jallade 1984) and the Community Youth Training Programme (CYTP), the Environmental Improvement Schemes Programme (EISP), the Grant Scheme for Youth Employment (GSYE) and the Work Experience
Herudover kan de nuværende Community Pro­gramme (CP)oprindeligt føres tilbage til Special Temporary Employment Programme (STEP), indført i denne periode (jfr. Rigg og Bonnerjea (1984).
In addition, the present Community Programme (CP) can be traced originally to the Special Temporary Employment Programme (STEP) introduced in this period (see Rigg and Bonnerjea 1984).
I det forenede Kongerige f.eks. har erstatningen af det gamle Youth Opportunities Programme (ΥΟΡ) med Youth Training Scheme (YTS)haft til følge, at kvalificerede unge modtager et garanteret uddannel­sestilbud (jfr. Rigg og Bonnerjea (1984).
For example, in the UK, the replacement of the old Youth Opportunities Programme (YOP) by the Youth Training Scheme (YTS) has resulted in a guaranteed offer of training being given to eligible young people (see Rigg and Bonnerjea 1984).
På lignende måde i Danmark ­ efter de forsøgsmæssige garanti­eksperimenter for unge i Århus og Storstrøm ­ gør Loven om ungdomsvejledning om uddannelses­og beskæftigelsesmuligheder tilvejebringelsen af vejledning for unge gennem de lokale myndigheder obligatorisk i to år, efter at de har forladt folke­skolen (jfr. Andersen (1984) .
Similarly in Denmark, following the pilot youth guarantee experiments in Arhus and Storstrøm, the Youth Guidance on Training and Employment Opportunities Act makes the provision of guidance to young people by the local authorities obligatory for two years after their leaving secondary school (see Andersen 1984).
Forslag om en ikraft­sættelse af den sociale garanti overvejes også i Holland (jfr. Vissers og Maas (1984) og i Irland (jfr. Youth Employment Agency (1984)).
Proposals to operational ise the social guarantee are also in hand in the Netherlands (see Vissers and Maas 1.984) and Ireland (see Youth Employment Agency 1984).
Efter de tre direktiver vedr. lige lønmuligheder (75/117/EF), adgang til beskæftigelse, erhvervs­faglig uddannelse, avancement, arbejdsvilkår (76/207/EF) og socialsikring (79/7/EF), udføres et nyt EF­aktionsprogram vedr. fremme af lige mulig­heder for kvinder for 1982­1985 (jfr. EF 1983).
Following on the three Directives relating to equal opportunities in pay (75/117/EEC), access to employment, vocational training, promotion, working conditions (76/207/EEC) and social security (79/7/EEC), a new Community action programme on the promotion of equal opportunities for women is being undertaken for 1982-1985 (see EEC 1983).
Herudover vedtog Rådet den 7. juni 1984 en resolu­tion vedr. aktion til bekæmpelse af arbejdsløshed blandt kvinder.
In addition, on 7 June 1984, the Council adopted a resolution on action to combat female unemployment.
De enkelte lande stiller også specielle uddannelseskurser til rådighed for kvin­der, der starter på eller går ud på arbejdsmarkedet igen (jfr. Andersen (1984); Rigg og Bonnerjea (1984),
Individual countries also provide special training courses for women entering or re-entering the labour market (see Andersen 1984; Rigg and Bonnerjea 1984).
Rigg og Bonnerjea (1984) henviser til en række pro­jekter, der gør brug af uarbejdsdygtige i særlige ordninger i Walsall­området.
Rigg and Bonnerjea (1984) refer to a number of projects utilising disabled people on special schemes in the Walsall area.
I december 1981 ved tog Ministerrådet en resolution vedr. den sociale
In December 1981, the Council adopted a resolution on the social integration of disabled people.
Den 7. juni 1984 vedtog De europæiske Fællesskabers Råd en vidtrækkende resolution vedr. LEI's bidrag til arbejdsløshedens bekæmpelse. I Irland har man introduceret initiativer, så som Community Youth Enterprise Programme (1983), Youth Self-Employment Programme (1983) og Enterprise Allowance Scheme (1983) til at fremme mindre kommerciel eller selv forsynende beskæftigelse på lokalt niveau (jfr. Humphreys (1984).
On 7 June 1984, the Council of the European Communities adopted a wideranging resolution on the contribution of LEI's to combating unemployment.
Vissers og Maas (1984) giver også en delvis detaljeret beskrivelse af den holland ske regerings politik til fremme af etableringen af små virksomheder. En lignende politik forfølges også i Frankrig ifølge programmet, Emploi d'Initiative Locale (EIL) (jfr. Caspar og Jallade (1984).
Vissers and Maas (1984) also describe in some detail Dutch Government policies to encourage the setting up of small businesses.
KAPITEL: INITIATIVER TIL AT TILVEJEBRINGE AKTIVITETER TIL LEDIGE - NATIONALE BAGGRUNDE
CHAPTER FIVE: INITIATIVES TO PROVIDE ACTIVITIES FOR THE UNEMPLOYED - NATIONAL CONTEXTS
Voksende bekymringer vedr. den store arbejdsløshed i hele EF er resulteret i udviklingen og fremme af taktiske planlægninger og initiativer inden for EF, regeringer, arbejdsgivere, fagforeninger og andre interesserede grupper som respons herpå.
Growing concern about the high level of unemployment throughout the European Community has resulted in the development and promotion of new policies and initiatives, by the Community, governments, employers, trade unions and other interest groups, by way of response.
Mange af disse taktiske planlægninger søger at maksimere skabel sen og bevarelsen af levedygtige beskæftigelsesmuligheder ved at stræbe efter økonomisk opgang og fjernelsen af hindringer for arbejdsmarkedsjusteringer.
Many of these policies seek to maximise the generation or maintenance of viable employment opportunities by the pursuit of economic recovery and the removal of obstacles to labour market adjustment.