natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der kan være grund til at fremdrage den overordentlig store indsats, der er gjort for gennem intensiv kursusvirksomhed at give ikke blot de direkte implicerede repræsentanter og arbejdsledere, men virkelig brede kredse af medarbejderne systematisk indsigt og træning i samarbejde.
There is sr:re1y good. reason to empliasize the extremely strenuous effort that has been made, through arr intensive programme of courses, to give a systematic insight into and t:raining in cooperation not only to the representatives directly involved. anct to foremen but also to a reallybroad spectrum of emplotrrees.
Det er interessant således at få demonstreret, hvor højt en succesrig virksomhed vurderer nytten af at investere endog betydelige ressourcer i disse aktiviteter.
It is informative to be given this d.emonstration of how high a value a successful cotnparry sets on the benefit of investins even substar:*ial resources in these activitiesi
Hovedvægten ligger nok i denne undersøgelse på beskrivelse pg analyse af den organisatoriske opbygning og funktion af samarbejdet.
In this stud.y the main emphasis is in faot on the de'scription and analysis and functioning of cooperation.
Det kunne være væsentligt, eventuelt i anden sammenhæng tillige at gå mere i dybden vedrørende samarbejdsordningens betydning for den enkelte medarbejder og grupper af medarbejdere.
of the organized. structure beessential,possiblyln trt could a different context, to examine more close1y, in add.ition, the significance of cooperation amarrgementg for the ind.ividual employee and. groups of emploleeso
Det er vanskeligt at vurdere, hvorledes man kan udlede mere generelt anvendelige konklusioner af denne del af undersøgelsen.
It is d.iffisLrlt to jud.ge how more generally be d.ravrn from this part of the stud.yr
Hvad angår afsnittene om sikkerhedsorganisationens op­bygning og funktion, skal man gøre opmærksom på, at ar­bejdsministeriets bekendtgørelse af 10. august 1978 om virk­somhedernes sikkerheds­ og sundhedsarbejde ikke er behandlet i redegørelsen, ligesom man må konstatere, at sikkerhedsor­ganisationen kun er beskrevet for den ene virksomhed, nemlig anfoss.
As rega;rd.s the sections of Labor:r instruo-a3d. safety provi- arrangements, it should. be noted. that the Ministry tion of 10 August 1978 concerning j.nd.ustrial health sions has not been d.ealt with in the report, md also that theorganization of health and. safety agangements has been d'escribed' for only one of the two companies, na,nely Danfoss.
Herved er man gået glip af en mulighed for at sammen­ligne stabiliteten under forskellige forhold i samarbejds­ordninger, der er henholdsvis lovbundne og uden fast lov­grundlag.
This means that ariopportr.mity has been missed. of conparing stability under two d'ifferent forms of cooperation arra.ngements: the one statutory, and. the otherwithout any fixed. legaL basis.
Af speciel interesse er beskrivelsen af udbyg­ningen af den lovpligtige sikkerhedsuddannelse, som virk­somheden Danfoss har fundet påkrævet.
The d"escription of the marurer in which Dasfoss has for:nd. it necessary to extend. the safety trainingrequired. by law is of particular interest.
Den går betydeligt udover det obligatoriske både med hensyn til deltagerkred­sen og forskellige kursustyper. Dette kan på samme måde som uddannelserne vedrørende samarbejdet tjene som inspira­tion i forbindelse med myndighedernes overvejelser som mulige udbygninger eller revisioner af den uddannelse, der ellers tilbydes danske virksomheder m.v.
It goes far beyond' what is compulsory as regard.s both the spectrum of participa.nts a3d' thevarious types of course provid.edo Again, as in the case of training tiris can serve as a model when the to possibLe erctensions or nrod.ifications in the sphere of cooperation, authorities are consid.ering the training rrornally offered- to Danish companies, etc' of the
I sektion Β og C er vægten lagt på en beskrivelse af opbygningen og udviklingen af strukturerne, mens de ar­bejdsopgaver, som skal varetages samt resultaterne af ar­bejdet i mindre udstrækning analyseres.
In Parts 3 ascL C the emphasis is placed. on a d.escription while the analysis of organization a3d. d.evelopment of the structures, is less d"etailed'.
Strukturerne kan således ikke vurderes i relation til de opnåede resultater.
their intend.ed. firactions arr tL the end. results can:rot be evaluated. in relation to thethe report throws only a limited' amor:srt
Ligeledes belyser rapporten kun i begrænset udstrækning de forskellige strukturers indbyrdes sammenspil.
Consequently, the structures results achieved.r Sinilarly, structures.
Samarbejdsmodellens meget konfliktløsende ori­entering synes at kunne rumme en fare for, at konflikter for­trænges eller tilsløres, hvilket kan være uheldigt på sikker­hedsområdet.
The report the safety could. be cLisad.vanta€eous fron as to the terrd.ency toward.s growing ambiguity also ca1ls attention regards the f\mcüion of the shop steward. sJrstem in a complex cooperation structu.re.
Der er også peget på tendenser til øget uklar­hed omkring tillidsmandssystemets funktion i et kompliceret
This leadl.s on to the guestion of the ertent towhich overlapping and inconpatibility occllpr Factors of this nature to of cluties aniL appointment can arise positions as regard.s both the alLocation oftrust.
Noget sådant kan gøre sig gældende, både hvad angår opgaver og ved besættelse af tillidshverv.
For the reasons mentioned. above, it couLd. be usefirl questionss d.etailed. stud.y of the following arise between the d.ifferent
Udfra ovennævnte forhold kunne en uddybning af følgende problemer være af interesse:
& o lrrlhat problems associated. with oooperation systems in oompanies?
Hvorledes betragter den enkelte medarbejder sit udbytte af de repræsentative systemers funktion?
l,lhat c Lo es the ind.iviclual enploJree see as the benefit to himselffron the f\rnctioning of the representative systems?
Ud fra den foreliggende rapport er der grund til med interesse at se frem til det samlede resultat af Dublininstituttets tilsvarende undersøgelser fra en række europæiske lande.
This report gives gror.md.s for awaiting with interest the ftrLL results of the E\:ropean Found.ationrs parallel stud.ies from a nurnberof E\ropearr cou.ntries.
Samarbejde og indflydelse i danske virksomheder
lnstitutionalizedForms of Participation in Companies
B. Samarbejdsudvikling i praksis: DANFOSS A/S
'felefon.ü1-2i17 {Xi uS 01-?t17 07Giro:?3n 68:It
INDHOLDSFORTEGNELSE FOR SEKTION A side 3
Page 35
1.4 Samarbejdsaftalen 1970
The Agreement Committees
1.7 Samspil og modspil mellem repræsentative ordninger
Systems and fnteraction Opposing between fnterests
Dernæst må nævnes de økonomisk-tekniske forhold, der har været grundlaget for en udstrakt smådrift i Danmark.
In Denmark there are proyees may exercise system, cooperation fety committees, and joint-stock companies employee representatives in the and private limited companies.
Eftersom de formaliserede indflydelsesformer såsom samarbejdsudvalg og arbejdstagerrepræsentation hører til på denne fjerdedel af virksomhederne, er der således mange danske arbejdspladser uden denne form for formaliserede systemer.
only with in the deals trades' the conditions financial private sector The special excluding agricultural the institutions. and the public boards of This study in the urban circumstances not withLn sector are in the sector report.
Endelig må de økonomiske konjunkturers betydning for de ansattes indflydelse nævnes.
scope of this sectorrthe rules committees are Danish Employersr
Uden at kunne henvise til systematiske studier af dette forhold synes det dog ikke for dristigt at hævde, at udbygningen af de ansattes indflydelse fra midten af 1960'erne og til begyndelsen af 1970'erne blev understøttet af den dengang rådende højkonjunktur.
In the thus delimited private steward system and cooperation neral agreements between the governing the shop regulated b1, ge- Confederation and the
Betydningen af nedgangskonjunkturen siden 1974 vil der blive anledning til at vende tilbage til i flere af de følgende afsnit.
Danj-sh !'ederation of Trade national
Skulle man forsøge at afveje de to hovedgrupper af faktorer må det gælde, at Danmark fortsat er behersket af de forhold, der begunstiger en mere harmonisk udvikling, men også at denne udvikling er afhængig af mekanismer, der bidrager til konfliktbehandling - sådan at konflikterne ikke forværres.
Unions, trade the with special corresponding supplemented unions and the agreements associations between on the management side in respect guidelines the of the shop steward for the remaining make up and the public labour market.
1.3 Tillidsmandsregler.
The rules repre- service and emproyee system.
De første regler der gav de ansatte indflydelse på virksomhedsniveau var tillidsmandsreglerne.
The following contains an account of and agreenents (sections the basic influence types of sta- 1.6).
Disse gennemførtes første gang ved en landsdækkende kollektiv overenskomst mellem Dansk Smede og Maskinarbejderforbund og fællesudvalget for jernindustriens arbejdsgivere i marts 1900.
1.3 tutes for each of the four Then follows an analysis of ments (Section 1.7). Section the arrangements in question the concerns, and the special the interrelationship between the agree- 1.8 di-scusses the relationship between and the adminj-strative structure of problems arising out of an adjustment be- tvreen the formalized in the the field four structures of influence and the decision_making of business decisions.
- 6 - gennemførtes inden for andre overenskomstområder i de følgende årtier ( Lund, 1963, s.14 ).
2 again in the concluding section the development of cooperation and assessed.
Ved hovedaftalerne i 1960 og 1973 mellem LO og DA gav hovedorganisationerne deres støtte til tillidsmandsreglerne ved at erklære sig enige om, at tillidsmandsregler burde indføres i de kollektive overenskomster.
Factors discuss some basic features statutes in the Danish labour of penetration. On the one hand detaiLr w€ will agreements and actual ability
Tillidsmandsdækningen på det private arbejdsmarked er langt fra fuldstændig.
Wlthout going into of importance for market, and their a contr-ibr'rted to market.
I 1960'ernes begyndelse skønnedes det, at der var valgt ca. 85 pet af de tillidsmænd, som arbejderne havde ret til at vælge ( Lund, 1963, s.18 ), og en repræsentativ undersøgelse i 1976 viste, at mindst 38 pet af arbejderne hverken var repræsenteret ved tillidsmænd, faglige klubber eller samarbejdsudvalg ( Geckler et al., 1978, s.416 ). Den svage dækning er specielt fremherskende i de mindre urbaniserede områder og på de små virksomheder.
On the which have re- which have the labour be described, will be mentioned some circumstances generally harmonious development in other, a number of conditions will of the em- the case.
Tillidsmandsinstitutionens betydning for de ansattes medindflydelse ligger i tillidsmandens ret til at forelægge forslag, henstillinger og klager fra arbejderne til virksomhedens ledelse om alle spørgsmål.
More than (Geckler et by the activi- associations workers and em- 420'), and employers aI., organized asso- employers'
Endvidere er det tillidsmandens ret ved forestående afskedigelser at blive holdt orienteret herom.
I978r P. by special are to a wl-de extent rePresented ployees are also ciations.
Hertil kommer at arbejdsgiver- og arbejdsledersiden i almindelighed inddrager tillidsmanden i forestående forandringer.
Secondly, since the turn of the century the interrelationship between trad.e unions and employersr associations has been characterlzed by mutual recognition.
En mere præcis oversigt over de områder, hvor tillidsmanden udøver indflydelse, viser, at tillidsmanden har medbestemmelse i lønspørgsmål, mens der i produktionstekniske spørgsmål er tale om medindflydelse gennem deltagelse i samråd om sådanne beslutningers udformning.
Collective I'rage agreementsfor,typically,atvro-yearperiodareusedasameansofsolvj-ngiabour within the iron was made govern- in concerns An agreement disputes.
De fleste tillidsmænd medvirker endvidere ved beslutninger vedrørende lokaleforhold og andre hygiejniske og velfærdsmæssige forhold ( Møller, 1970, s. 20-21 ) .
Shop stewards $rere recognized and metalworking industrj-es in 1900.
Tillidsmændenes inddragelse i ledelsens beslutningsprocesser er imidlertid ikke problemfri i henseende til arbejdernes medindflydelse.
1938' to elect shop stewards "to the employerr' (Andersen fLtters before lng the right of thelr grievances smiths and or requests
Der består en fare i, at tillidsmændene i højere grad tilgodeser samarbejdet med arbejdsgiveren end den opgave at repræsentere arbejdernes interesser i tilfælde hvor de to opgaver ikke trækker i samme retning.
These shop stewards to to the same time under an and promote good and smooth the competitive posi-tion'
Danske tillidsmandsundersøgelser i 1966-67 og 1970-71, der dog ikke gør krav på repræsentativitet, viser, at et flertal af tillidsmændene og ledelsen i tilfælde, hvor samarbejde
"do their best j-n the workshop'r were at maintain maintain to pp. 84-85). obligation cooperation of the industry. The need for cooperation at the place of work was recognized in the following decades in other lines.
og varetagelse af rene arbejderinteresser helt udelukker hinanden, mener, at de bør vælge samarbejdslinien, mens arbejdernes store flertal er af den opfattelse, at tillidsmanden skal vælge at varetage de rene arbejderkrav ( Møller, 1976, s.11 ).
movemenc very keen on reforms has hacl a decisive influerrce on legislation since the end of the I920s, but the results have only been obtained by parliamentary support from social liberal forces.
Det må dog i denne sammenhæng påpeges, at sådanne tilfælde ikke er de hyppigste på arbejdspladsen.
This support has at the same time supported the harmonious view of the relationship between the population groups and the desire to let labour and management themselves regulate as many condi- tions as possible.
I de fleste tilfælde er der en indbyrdes afhængighed mellem samarbejde og interessevaretagelse, hvor tillidsmændene mener, at de bør dele sol og vind lige, mens ledelsen ønsker samarbejdet og arbejderne ønsker interessevaretagelsen prioriteret højest. Tillidsmændene kommer derfor ofte i en rollekonflikt, som mange bukker under overfor.
If we then turn to some of the limiting factors in relation an expanded foimalized influence of employees, lve mayfirstthefactthatemplolzersclingtoprivatepropertlzwiththe suing right to means particularly of the means of employers do not attitude their production.
Det er således med til at svække tillidsmandsreglernes gennemslagskraft, at tillidsmændene typisk fungerer i forholdsvis korte perioder på 2 - 3 år, hvorefter de foretrækker at lade sig udskifte ( Lund, 1963, s. 21 ).
This want to relinquish dispose that direct and as a result rend.ered of manage- apportion work, apart of a modernization frorn what is of the methods right to necessary ment.
1.4 Samarbejdsaftalen 1970.
in 1970 only a fourth of had as many as 50 employees formalized types of influence,
Efter fornyet pres fra LO i slutningen af 1960'erne indgik de to hovedorganisationer en ud videt aftale om samarbejde og samarbejdsudvalg i 1970.
Final1y, ployees of this the innportance of busj-ness trends must be mentioned.
Ifølge denne aftale vil LO og DA "virke for udvikling af et frugtbart samvirke mellem arbejdsgivere og arbejdstagere med sigte på at forøge konkurrencedygtighed og arbejdstilfredshed i virksomhederne" ( DA/LO, 1970, s.5 ).
Although there circumstance, it does not seem to for the influence are no systematic be unreasonable of em- studj-es main- to influence of employees fnom mid-I960s expansion of the 1970s was a result of taj-n that the to the early importance of theboom oftheperiod.l-974 willbementioned the
I virksomheder med 50 arbejdere og derower oprettes samarbejdsudvalg, hvor enten arbejdsgiveren eller et flertal blandt arbejderne foreslår det.
If we try to otherr lr€ will each by circumstances influenced development,
Der var pr. 1/1 1979 oprettet 1093 samarbejdsudvalg inden for LO/DA området, hvilket svarer til en dæknings-
Denmark continues to be favour a more harmonious that the also that but con- this the development negotiation tribute is cf dependent confricts, to on gnechanisms that so that they are not
grad på knap 84 pet. (DA beretning 1978-79, s. 43).
rendered irreconcilable
Samarbejdsudvalgene består af 6 - 12 medlemmer afhængig af virksomhedsstørrelse.
The gave the employees influence through a national shop stewards rrüere the first in the concerns.
I gruppe b er tillidsmændene fødte medlemmer.
These ruLes collective agreement between troduced Union of
Kun såfremt der skal vælges flere med lemmer end der er tillidsmænd, kan der ske valg blandt andre ansatte.
Blacksmiths and EngJ.neering ruleq that r"rj 1n- the Danish Cornmittee
Samarbejdsudvalgenes opgaver er ifølge samarbejdsaftalen opdelt på syv områder, hvoraf fem kan karakteriseres ved om fanget af indflydelse til de ansatte.
Iron and Metalworking hrere ihtroduced in the in March decades ln in the rules covered of Employers Corresponding other fields by agreements.
Udvalgene er "medbestemmende med hensyn til principper for tilrettelæggelse af de lokale arbejds-, sikkerheds- og velfærdsforhold" og "med hensyn til principper for virksomhedens personalepolitik . . . " .
Ig73 agreements between tion of support the Danish Employers' Confederation and the Danish Federa- Trade Unionsrthe central organizations expressed the in of the rules relating to shop stewardb by pointing out that such rules should be contained in collectj_ve agreements.
Medbestemmelse stiller de to parter lige i indflydelse.
The shop steward labour market. It is had been elected estimated that approx.
Aftalen udtrykker det på den måde, at medbestemmelse forudsætter en forpligtelse for begge parter til at tilstræbe enighed.
85 per in in the centofthe concerns j-n the private early 1960s shop stetvards concerns in vrhich the workers btere entitled to and a rePresentative elect study such representatives (Lund, l-963, carried out in Lg76 showed that
Medindflydelse indebærer ifølge samarbejdsaftalen, "at ledelsen giver samarbejdsudvalget gode muligheder for udveksling af synspunkter og forslag, der herefter indgår i grundlaget for ledelsens beslutninger."
The importance of the shop steward system for the coinfluence of employees lies ln the right of shop stewards to place proposais, recommendations, and grievances voiced by the workers befcre management ln all matters.
Udvalget har ret til at modtage information fra ledelsen om virksomhedens økonomiske situation og fremtidsudsigter.
Furthermore, the shop stewards have a right to be briefed about dismissals.
Herefter følger en opgave, hvor begge parter kan nedlægge veto, idet der kræves enighed, såfremt produktivitetsfremmende lønsystemer eller etablering af fondsdannelser ønskes drøftet.
To this could be added that management and supervisors generally ask the shop s.teward to participate in the planning of changes.
Til forskel fra de to områder, hvor de ansatte har medbestemmelse, er der ikke ved den sidst omtalte opgave nogen forpligtelse for parterne til at tilstræbe enighed.
A more thorough analysis of the areas in wirich shop steward exercises his co-determination in matters the has the but influence relating shop steward as concerns shows that to wages, of is questlons relatlng ce takes the forrn out in detail.
Den sidste opgave omfatter en hensigtserklæring om at ville "arbejde for at tilvejebringe og bevare gode og rolige arbejds- og beskæftigelsesforhold i virksomheden, at øge de ansattes trivsel og tryghed samt deres interesse i forbedring
It co-ln{'1uen- to be vrorked also participate aspects, his decisions are shop stewards toproductiontechnicalconsultionwhensuchalsocommon thatmost
af virksomhedens drift og konkurrencemæssige stilling."
5 matters relating deal.ing with to welfare in the decision-making process relating to vrorkshops and premises, and other questions and hygiene (M61Ier, L970, pp 20-2L).
På trods af det brede opgavefelt er der ikke vidnesbyrd om, at samarbejdsudvalgene har nogen stor betydning.
the decision-making some problems as process regards
Disse resultater er bl.a. i overensstemmelse med en undersøgelse fra 1969 af samarbejdsudvalg inden for Københavns kommune ( Lund og Jørgensen, 1971 ).
The participation of shop stewards in of the management does however present the coinfluence of the \^rorkers.
Blandt de forhold, der bidrager til at understøtte samarbejdsudvalgenes virksomhed, skal nævnes såvel en intern som en ekstern faktor.
There that to the a is a danger the employers the interests shop stewards favour the cooperation with higher extent than the task cf representing workers in cases where the tvro tasks are in conflict with system carried shop steward other. L966-67 of the each out ln represen- said to be
Blandt de opgaver, som DA og LO fremhæver i deres kommentarer til aftalen som velegnede til drøftelse i underudvalg anføres: "Introduktion af nyansatte, uddannelse , indførelse af nye lønsystemer, sikkerhed, rationalisering eller omlægning af driften, informationsspørgsmål, oprettelse af fonds m.v." ( DA/LO, 1970, s.57 ).
Thus it diminishes the penetration of the shop steward system that the term of office of shop stewards is typically comparatively short, namely 2 or 3 years) and after this period they retire and are replaced by others (Lund, 1963, p. 2L).
En undersøgelse af samarbejdsudvalgene inden for DA/LO området fra 1968 viste, at knap halvdelen af samarbejdsudvalgene havde anvendt et eller flere underudvalg i 1968 ( Samarbejdsnævnet, 1972, s.38 ).
The shop stewards enjoy protection in their the dismissal including that job, as reasons, themmust be substantiated by compelling devolving upon \im in Shop stervards
Eksternt har det haft betydning for samarbejdsudvalgenes virksomhed, at de er blevet støttet af det af hovedorganisa-
"grossly disregards the duties the agreement" (Jacobsen, 1976, of he of pursuance are occa- p.
10 - tionerne etablerede paritetisk sammensatte samarbejdsnævn og dettes sekretariat.
Agreement on and Coaope::ation
Samarbejdsnævnets opgaver omfatter 1) at udføre oplysnings- og vejledningsarbejde til fremme af samarbejdet på virksomhederne, 2) at bistå med oprettelse af udvalg og 3) at fortolke samarbejdsaftalen.
Confederation and the Danibh Federa- an agreement on the setting up of at least one of the parties at the it; this agräe*errt came into being the developrnent in Norvray, Sweden, trn 1947 the Danish Employersr tion of Trade Unions concluded cooperation committees where individual concern requested following the influence from sentiment in of the Danish parliament, pressure from the Danish as a result (Agersnap, pp.
Af samarbejdsnævnets årsrapport for 1977 fremgår det, at oplysningsarbejdet blandt andet foregår gennem produktion af debatfilm og ved økonomisk og praktisk bistand til, virksomhedskonferencer.
1958, Trade and Finland, the prevailing the Folketinget, and also Federation of Trade Unions 6). After renewed pressure p. tl; Lund, Federation of from the
Af sådanne konferencer blev der afholdt 1920 i 1978 og et tilsvarende antal det foregående år.
Danish con- organizations and cooperation
I forbindelse med den økonomiske krise kunne man forvente, at virksomhedens ledelse blev mere optaget af rent forretningsmæssige aktiviteter til skade for samarbejdsudvalgene.
"work to employers central organizations will fruitful cooperation between to increasing competitive abi- a view
Det samme gør sig gældende i mere positive sammenhænge, hvor virksomhederne står over for større omlægninger og ændringer."
As at January 1, L978 a total of LO24 cooperatlon committees had been set up in the areas under the Danish Employersr Confederation (DEC) and the Danish Federation of Trade Unions (DFTU).
Denne erklæring dækker dog ikke nødvendigvis det typiske billede af vilkårene for danske samarbejdsudvalg.
Thls corresponds to a coverage of just under 80 per cent.
Selv samarbejdsnævnets sekretariat har oplevet, at samarbejdsudvalgsmedlemmer giver udtryk for magtesløshed uden for den officielle mødevirksomhed (Samarbejde nr. 2, 1977, s. 3 ).
(The Cooperation Board, L978, p. 6).
1.5 Sikkerhedsorganisation.
are made up of from 6 to concerns.