natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som det vil ses, gør en række faktorer det vanskeligt at forudsige skif­teholdsarbejdets rækkevidde eller udvidelse i fremtiden.
When workers in non-manual grades are added to these figures it is thought that about 1/2 million people or almost 17 per cent of the working population are employed on shiftwork in Belgium.
forholdsmæssige antal arbejdere, der er beskæftiget med skifteholdsarbejde.
As will be appreciated, a number of factors make it difficult to predict the scope or extensions of shift work in the future.
Pres fra politiske, fagforenings- og religiøse grupper m.h.t. spørgsmålet om skifteholdsarbejde kan også variere i tidens løb.
The pressures from political, trade union and religious groups on the question of shift work may also vary over time.
Introduktionen af en kortere, gennemsnitlig arbejdsuge kan eventuelt skabe et behov for en yderligere udvidelse af skifteholdsarbejdet.
The introduction of a shorter average working week may create a need for further extension of shift work.
Fagforeningerne står måske eller står ikke i opposition til sådanne udvidelser, alt efter deres ind stillinger til f.eks. ledighedsproblemerne eller til, at muligheden for en reduceret arbejdstid eventuelt kan reducere nogle af de større ulemper ved skifteholdsarbejde i øjeblikket.
Trade unions may or may not be opposed to such extensions, depending upon their attitudes, for example, towards unemployment problems, or towards the possibility that reduced working hours may be used to reduce some of the present major disadvantages of working shifts.
Uanset grundene til gennemførelsen af skifteholdsarbejde, de institutionelle faktorer omkring dets gennemførelse (f.eks. overenskomstforhandlinger, lovgivning) eller skifteholdsarbejdets rækkevidde eller udbredelse i sine mange former er arbejdstidens planlægning længe blevet accepteret som et socialt problem.
Whatever the reasons for the implementation of shiftwork, the institutional factors surrounding it's implementation (e.g. collective bargaining, legislation), or the scope or extent which shift work, in its many forms, has, the scheduling of work time has long been recognized as a social problem.
I sidste århundrede og begyndelsen af dette århundrede koncentrerede interessen sig især om spørgsmålet vedr. sikkerhed, beskyttelsen af visse arbejderkategorier (kvinder og unge) og mere alment om skifteholdsarbejdets sociale omkostninger - specielt natarbe3de .
In the last century and the beginning of the present century the concern was particularly centred around the question of safety, the protection of certain categories of workers (women and young persons) and, more generally the social costs of shift work - especially night work .
I de seneste årtier er det økonomiske og finansielle overvejelser, der dominerer - specielt spørgsmål vedr. produktivitet og forsømmelser.
In more recent decades economie and financial considerations predominate - especially the questions of productivity and absenteeism.
I løbet af disse årtier har forskningen vedr. skifteholdsarbejdets bio medicinske aspekter inkl. søvnproblemer også været betydelig.
Considerable research has also been done in these decades into the biomedical aspects of shiftwork, including problems associated with sleep.
Det er ham (eller hende), der skal udføre de nødvendige justeringer i arbejdstidsplanerne, og menneskelige skabninger er indviklede organismer.
It is he (or she) who is required to make the necessary adjustments to work time schedules, and human beings are complex organisms.
Skifteholdsarbejderen er et biologisk væsen - en psykologisk organisme med almindelige kropslige epise-, søvn- og udtømmelsesrytmer.
The shift worker is a biological being - a physiological organism with basic bodily rhythms of eating, sleeping and elimination.
Disse, rytmer, der fungerer inden for en tidsramme, har vanskeligt ved at ændre sig under et menneskes flytning fra een tidssekvens til en anden.
These rhythms which function within the framework of time, do not easily change as a person moves from one time sequence to another.
Skifteholdsarbejderen er også et socialt væsen: en bror, en ven, en
He is also a social being : a brother, a friend, a relative, a husband, a father and a group member sometimes in many contexts.
Når det bliver nødvendigt, at han ændrer sin arbejdsplan, påvirkes muligheden for og måden på hvilken han kan udfylde disse roller; denne påvirkning er større for nogle end for andre.
When it is required that he changes his schedule of working hours, the possibility of, and manner in which he can fulfil these roles is affected, some more than others.
Det er ikke blot skif teholdsarbejderen selv, men også menneskene omkring ham - hans kone, børn, slægtninge, venner - der må afpasse sig efter skiftsystemet, dersom de ønsker at have kontakt med ham som medlem af familien og samfundet: Samfund og fællesskaber er normalt ikke "indrettet" til skifteholds arbejde.
Not only the shift worker himself, but also those around him - wife, children, relatives, friends - have to adjust to the shift schedule if they want to relate to him as a member of the family and society: Societies and communities are not normally "geared" to shift work.
Og endelig er skifteholdsarbejderen en psykologisk entitet.
Finally, the shift worker is a psychological entity.
Han sidder inde med aspirationer og forventninger, der - omend de kan tilpasse sig -til en given tid kan opleves som mere eller mindre tilgodeset og være en kilde til personlig trivsel, eller det omvendte kan være tilfældet.
He has aspirations and expectations which, though adaptable, may at any particular time be experienced as more or less satisfied, and as a source of personal contentment or vice versa.
Skif teholdsarbejde kan eventuelt påvirke en arbejders vurdering af sig selv og på tilsvarende måde påvirke hans adfærd over for andre og hans syn på samfundet som helhed.
Shift work may affect a worker's estimation of himself and correspondingly affect the way in which he relates to others about him and his view of society as a whole.
Skifteholdsarbejde påvirker således hele arbejderens liv og i varierende grad livet for hans nærmeste. Det kræver hans fysiske, sociale og psykologiske tilpasning.
Shift work affects, then, the totality of the workers life and, in varying degrees, the lives of persons around him; it requires his physical, social and psycholo gical adjustment.
Skifteholdsarbejde kan også anses for at være et socialt problem ud fra andre synspunkter end det individuelle.
Shift work may also be considered as a social problem from other viewpoints than the individual.
Een af skifteholdsarbejdets virkninger er, at et betydeligt mindretal af befolkningen på et givet tids punkt er mere eller mindre udelukket fra deltagelse i det sociale livs normale rytmer og fra flertallets oplevelser.
One of the effects of shift work is that a substantial minority of the population is at any particular time more or less excluded from participation in the normal rhythms of social life and from the experiences of the majority.
Skifteholdsarbejdernes fornemmelse af, at de befinder sig i samfundets periferi, kan eventuelt ledsages af en meget reel forstyrrelse i samfundsværdierne og -ansvar.
The feeling among shift workers that they are on the margin of society may be accompanied by a very real disruption of community values and responsibility.
Skifteholdsarbejdets eventuelle samfundsmæssige fordele, der omfatter større beskæftigelse i vedkommende samfund, en spredelse af topbelastninger i relation til energiforbrug, transport- og fritidsfaciliteter og forbrugergoder i form af servicer, der står til rådighed flere af døgnets timer, skal sættes i forhold til de faktiske sociale omkostninger. Disse omfatter de sociale omkostninger på kortere'eller langt sigt for skifteholdsarbejdets skadelige indflydelse på disse arbejderes og deres familiers fysiske og mentale helbred og velfærd.
The possible societal benefits of shift work which include a higher level of employment in the community, a spreading of peak loads in relation to energy consumption, transport and leisure facilities, and benefits to consumers in the form of services available for more hours of the day, need to be set against the very real social costs.
Indførelsen af skifteholdsarbejde forårsager en række sociale problemer, hvis vurdering og løsning ikke udelukkende kan udtrykkes i økonomiske vendinger.
Insofar as it is attempted, however, an evaluation of the profitability of shift work needs to be seen not only from the veiwpoint of the employer but also from the viewpoints of those who work the shifts, workers and employees in general, and the community or society in general.
For så vidt som der gøres et forsøg herpå, må en vurdering
Research and evaluations of shift work which take into account its human and social costs, are practically non-existent.
OG IKKE-ARBEJDSLIV Før vi går i detaljer m.h.t. forskningen vedr. skifteholdsarbejdets følger for familielivet og det sociale liv, er det vigtigt at være klar over den centrale stilling, tidskomponenten og forholdet arbejde/fritid indtager, idet begge er af særlig betydning for emnet.
Before going into details of research concerning the consequences of shift work for family and social life, it is important to be aware of the centrality of the time component and of the work-leisure relationship, both of which have particular bearing on the subject.
Skifteholdsarbejde er en måde, på hvilken arbejdstiden kan organiseres, og forskning vedr. arbejdstidens indflydelse er samtidigt en forskning vedr. tiden uden for arbejdet eller fritiden.
Shift work is a way of organizing work time, and research on the effect of work time is at the same time research about non-work time, or leisure.
En undersøgelse af virkningerne af varige eller roterende ar bejdssystemer på familielivet og det sociale liv blandt folk, der arbej der i sådanne systemer, er således hovedsageligt undersøgelser af formen for, kvantiteten eller kvaliteten af deres tidsudnyttelse uden for arbejdstiden.
Thus investigation about the effects of permanent or rotating work schedules on the family life and social life of those who work the schedules are essentially investigations of the type, quantity or quality of their time utilization during non-work time.
Tidsressourcernes fordeling blandt skifteholdsarbejdere er måske en helt anden end for normale dagarbejdere.
The allocation of time resources among shift workers may be quite different from that of normal day work workers.
En tidskomponent er af største betydning for en hver undersøgelse af skif teholdsarbejde, og den optræder i mange sammenhænge.
A time component is essential in any study of shift work, and appears in many contexts.
"Tid" er f.eks. in korporeret i selve rytmebegrebet - dag- eller kropsrytme, rytmer i familie livet og det sociale liv eller "samfundsmæssige" rytmer.
"Time" is for example embodied in the very concept of rhythm - day or bodily rhythm, rhythms of family and social life or "societal" rhythms.
I en anden sammenhæng er studier vedr. skifteholdsarbejdets følger essentielt studier med relation til virkningen på de enkelte af en (eller flere) formi er) for "arbejdstid" og bliver således et aspekt af de almene spørgsmål, der er associeret med samspillet mellem arbejdslivet og livet uden for arbejdstiden som f.eks. illustreret i tidsbudgetundersøgelser.
In another time context, studies of the consequences of shift work are in essence studies relating to the impact on individuals of one (or more) form of "work time", and are thereby an aspect of the general questions associated with the interactions between work-life and non-work life, e.g. as illustrated in time-budget investigations.
Ved "arbejdstid" forstås normalt den tid (d.v.s. timer pr, dag), de
By "work time" is normally understood, the amount of time (e.g. hours per day) in which individuals are engaged in (paid) work tasks.
11 enkelte er beskæftiget med (betalt) arbejde.
13 the employer), and possibly overtime work.
Arbejdets art kan også kræve forberedelse o,s,v, som f,eks, undervisning.
The character of work may also necessitate preparation, etc., as in teaching.
Tillige med deres hovederhverv har nogle mennesker ekstra (betalt) job, der yderligere forlænger deres arbejdstid.
Some people have, in addition to their main occupation, extra (paid) jobs which further extends the length of their working time.
I forbindelse med arbejdstiden er der transporttid til og fra arbejdet og længere pauser eller afbrydelser i arbejdsdagens løb, der normalt ikke betales af arbejdsgiveren.
In conjunction with work time, there is the matter of transport time to and from work and of longer pauses or breaks in the working day, which normally aren't paid for by employers.
Man kan derfor skelne mellem netto- og bruttoarbejdstid, idet forskellen mellem mængderne heraf bestemmes af transporttidens længde og længere pauser,
One can therefore distinguish between net and gross work time, the difference between these amounts being determined by the length of transport time and of longer pauses.
Ikke-arbejdstiden er den tid på dagen (eller antal timer), der ikke er nettoarbejdstid.
Non-work time is that period of the day (or number of hours) which is not net work time.
Når man ser på virkningerne af arbejdstidsordninger (eller den gensidige indflydelse mellem arbejdstid og ikke-arbejdstid), er det imidlertid vigtigt at tage både netto- og bruttoarbejdstiden i betragtning, fordi de kan variere noget mellem skifteholdsarbejdere og ikke-skifteholdsarbejdere: Visse skifttyper kan eventuelt give mulighed for ekstra job for sådanne skifteholdsarbejdere, der kan klare mere end eet betalt job. Ekstra rejsetid på grund af mindre fordelagtige transportfaciliteter på tilfældige tidspunkter i dagens eller nattens løb kan føre til længere bruttoarbejdstid for skifteholdsarbejdere i sam menligning med normale dagarbejdere.
When considering the effects of worktime schedules (or the mutual influence between worktime and non-work time) it is however important to take into account both the net and the gross work time, since they may vary somewhat between shift workers and nonshift workers: Certain types of shift may make extra jobs feasible for those shift workers who can manage more than one paid job; extra travelling time due to less favourable transport facilities at odd hours of the day or night may lead to longer gross working hours for shift workers in comparison with normal day workers.
Mekanisk tid og social-kulturel tid
Mechanical time and sociocultural time
Det er den almindelige mening blandt skifteholdsarbejdere, at de lever på en anden måde end andre mennesker; de henviser ofte til sig selv som at være "i marginen" af samfundets normale liv.
A common feeling among shift workers is that they live differently from other people; they often express themselves as being "en the margin" of normal life in society.
Begrebet "normalt liv" har speciel relation til tidsbegrebet: tiden tilvejebringer midlet til sikring af regelmæssige gruppeaktiviteter.
The concept of "normal life" bears particular relation to the concept of time : time provides the means of ensuring regularity of group activities.
Denne kendsgerning blev klart erkendt af forfattere som Durkheim (i960) og Sorokin (1943).
This fact was clearly recognized by such writers as Durkheim (i960) and Sorokin (1943).
Sorokin skelner mellem mekanisk tid (kontinuerlig som målt efter uret) og social-kulturel tid (ikke-kontinuerlig: visse gruppeaktiviteter kan eventuelt følge efter hinanden uden pause, mens andre følger efter me re eller mindre regelmæssige mellemrum).
Sorokin distinguished between mechanical time (continuous, as measured by clocks) and sociocultural time (discontinuous: certain group activities may follow one another without a break, but others follow after more or less regular intervals).
12 svare til en forskydning, en afbrydelse eller endog en konflikt mellem disse to tidstyper.
The difficulties encountered and caused by shift work could then correspond to a displacement, a break, or even a conflict between these two types of time.
For nationaløkonomen har arbejdsorganisationens me kaniske tid den fordel, at den kan måles, hvorimod det social-kulturel le tidsbegreb er noget mere fremmed, idet nationaløkonomerne er ude af stand til at tildele dette en værdi.
The mechanical time of the work organization has for the economist the advantage of measurability, whereas the concept of sociocultural time is more foreign since economists are unable to assign a value to it.
Fer natarbejderen f.eks. er kvaliteten af hans tid om dagen og på fridage i ugens løb meget reduceret, for så vidt som mulighederne for visse sociale aktiviteter er begrænset.
For the night worker, for example, the quality of his time during the day and on rest days during the week may, insofar as the possibilities of certain social activities are limited, be greatly reduced.
For at kunne forstå vanskelighederne, skifteholdsarbejderen kommer ud for m.h.t. social-kulturel tid, der pr. definition er tidsbegrebet for det "normale liv" i samfundene, bør vi derfor tage hensyn til både kvantiteten og kvaliteten af skifteholdsarbejderens ikke-arbejdstid.
In order to appreciate the difficulties encountered by the shift worker with regard to sociocultural time, which is per definition the "normal life" time conception in communities, we need therefore to take into account both the quantity and the quality of the shift worker's non-work time.
Et med anvendelsen af tid forbundet aspekt er fleksibilitet.
A connected aspect of the use of time is that of flexibility.
Nogle aktiviteter er mere "fleksible" end andre.
Some activities are more "flexible" than others.
At læse, lytte til musik, vandre eller konversere er f.eks. mere fleksible end at overvære sportsbegivenheder, se specielle TV-programmer eller indtage måltider sammen med familien.
Reading, listening to music, walking or talking are, for example, more flexible than attendance at sports events, watching particular television programmes or taking meals with the family.
Fleksibilitetsbegrebet er bl.a. blevet anvendt af Vroom (1964) i en undersøgelse af flerskiftsystemer.
This flexibility concept has been used, among others, by Vroom (1964) in a study og multiple shift systems.
Vroom har konstrueret en model, ved hjælp af hvilken arbejderens trivsel i relation til skiftsystemet kan forudsiges.
Vroom has constructed a model whereby the satisfaction of the worker, in relation to the shift system, can be predicted.
Hans undgangspunkt er tidsmønstret for en aktivitet: i løbet af et døgn kan aktiviteterne være meget fleksible (de kan udføres på alle tidspunkter døgnet rundt), nogenlunde fleksible (de kan kun udføres på nogle af døgnets tidspunkter) eller ufleksible (begrænset til et bestemt tidspunkt om dagen).
His basic concept is the time pattern for an activity : over a 24-hour span, activities may be very flexible (can be carried out at any hour of the day or night), moderately flexible (can be carried out only during part of the day), or inflexible (restricted to a particular time of day).
Muligheden for udførelsen af visse former for aktivitet kan bestemmes ud fra -en ar bejders tidsordning.
Given a worker's time schedule, the probability of carrying out certain types of activities may be determined.
For arbejdere i et roterende 3-skiftsystem vil visse aktiviteter kun være mulige højst hver tredie uge.
For workers on a 3-shift rotating system certain activities will at maximum only be possible every third week.
Vrooras model (se diagram 1) sigter på at forudsige en skifteholdsarbejders almene trivsel ud fra de aktiviteter han (eller hun) sætter størst pris på.
Vroom's model (see diagram
Form for aktivitet meget fleksibel nogenlunde fleksibel -.-.-.-.-.-.· meget fleksibel
Type of activity very flexible moderately flexible very inflexible
Mulighederne for analyser, som Vrooms model åbner for, har særlig relevans for sammenligninger mellem aktiviteternes normaltidsrækkevidde (inklusive de sociale og familiemæssige) og de faktiske "tidsbudgetter" blandt arbejdere med forskellige slags arbejdstider.
The possibilities for analyses which Vroom's model open up have particular relevance in comparisons between the normal time span of activities (including the social and familial), and actual "time budgets" of workers with different kinds of working hours.
Et bredere spørgsmål er imidlertid det almindelige forhold mellem ar bejdstid og fritid - der i sig selv er et delproblem af forholdet mel lem arbejde og fritid.
A broader question, however, is that of the general relation ship between working hours and leisure - which is itself a partial problem of the relationship between work and leisure.
Skifteholdsarbejdets problemer er med andre ord kun eet aspekt af arbejdssituationen: For så vidt som vi beskæftiger os med følgerne af skifteholdsarbejde for arbejderens fordeling af tidsressourcerne uden for arbejdet, opstår problemet med at isolere konsekvenserne af skifteholdsarbejdet som sådant fra det almindelige forhold mel lem arbejdslivet og ikke-arbejdslivet.
In other words, the problems of shift working is only one aspect of the work situation: Insofar as we are concerned with the consequences of shift work on the worker's allocation of time resources outside work, the problem arises of isolating the consequences of shift working as such from the general relationship between work life and non-work life.
Yderligere overvejelser vedr. forholdet mellem arbejdsliv og ikke-arbejdsliv
Further considerations on the relationship between work life and non-work life
Både på teoretisk og empirisk niveau har man beskæftiget sig mindre med arbejdets og arbejdstidens virkninger på fritidsmønstrene end med virkningerne af indtægter og uddannelse, selv om nationaløkonomer og sociologer længe har udtrykt en interesse på visionært og teoretisk niveau i forholdet i almindelighed mellem arbejde og fritid.
Both on the theoretical and on the empirical level, less treatment has been given to the effects of work and of working hours on leisure patterns than to the effects of income and education, although economists and social scientists have long expressed interest in the general relationship between work and leisure at the visionary, theoretical level.
I Thomas Mores Utopia var arbejdsdagen seks timer lang, og alle beskæftigede sig med forskellige sysler.
In Thomas More's Utopia the working day was six hours long and everybody was engaged in different pursuits.
Marx og det tyvende århundredes socialister havde mere eller mindre de samme idéer om, hvorledes arbejdslivet burde ændres.
Marx and the 2oth Century socialists have had fairly similar ideas about how working life should be changed.
De Tocqueville tænkte sig, at en stærkt centraliseret magtudøvelse eventuelt ville blive resultatet af længere fritid for størstedelen af menneskene i kom bination med meningsløse job.
De Tocqueville speculated that a strongly centralized exercise of power might result from longer leisure for the majority of people in combination with meaningless jobs.
Nyere teorier har også koncentreret sig om virkninger på fritiden, der hidrører fra arbejdets art snarere end virkningerne af fritid, der hidrører fra arbejdstiden som sådan.
More recent theories have also concentrated on the effects on leisure stemming from the nature of work, rather than the effects on leisure stemming from working hours as such.
Betragter vi imidlertid arbejdstiden som en del af forholdet arbejde/fritid er dette forhold af indlysende betydning for en forståelse af skifteholdsarbejdets følger for familielivet og det sociale liv. *
If, however, we consider working hours as part of the work-leisure relationship, then this relationship of obvious significance to an understanding of shift work's consequences on family and social life.
Ifølge Parker (1971) findes der to væsentlige måder, på hvilke man bør se på forholdet arbejde/fritid.
According to Parker (1971) there are two main ways of looking at the work-leisure relationship.