natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siden mejeriåret 2004/2005 har overskridelsen af leverancekvoten i nogle medlemsstater ikke kunnet kompensere for underudnyttelsen i de andre.
Since the 2004/05 milk marketing year, the overruns of their delivery quotas by a number of Member States have no longer made up for the underusage noted in the other Member States.
For EU–25 var underudnyttelsen på netto 0,613 millioner ton i mejeriåret 2004/2005 (0,5 % af kvoten), 0,524 millioner ton i mejeriåret 2005/2006 (0,4 % af kvoten) og 1,919 millioner toni mejeriåret 2006/2007(1,4 % af kvoten).I mejeriåret 2007/2008 var underudnyttelsen på 1,682 millioner ton for EU–25 (1,2 % af kvoten) og 2,222 millioner ton for EU–27 (1,0 % af kvoten).
For the EU-25, net underusage came to 0,613 million tonnes for the 2004/05 marketing year (0,5 % of the quota), 0,524 million tonnes for the 2005/06 marketing year (0,4 % of the quota), 1,919 million tonnes for the 2006/07 marketing year (1,4 % of the quota). For the 2007/08 marketing year, underusage amounted to 1,682 milliontonnesforthe EU-25(1,2 % ofthe quota), and 2,222 milliontonnes(1,0 % ofthe quota) for the EU-27.
Årsagerne til underudnyttelsen af kvoterne afhænger naturligvis af de særlige forhold i de forskellige medlemsstater.
Obviously,thereasonsforthe underusage of quotas vary accordingtothe specific conditionsin each Member State.
Der er endnu ikke foretaget en dybtgående undersøgelse af, om afkoblingen af støtten har fået producenter til at indstille deres mælkeproduktion.
Noin-depth study has yet been made of theimpact of decoupling aid on the abandonment of milk production.
Danmark underudnyttede dog sin kvote i mejeriåret 2007/2008.
Although Denmark under-used its quota in the 2007/08 marketing year.
På nationalt plankan manseenrække gennemgåendetræk.
At national level, certain constants can be observed.
De medlemsstater, der oftest overskred deres kvote i den seneste periode (mejeriårene 2002/2003–2007/2008) var — opstilletef-ter overskridelsensstørrelse —Italien, Tyskland, Nederlandene, Østrig, Danmark, Cypern og Luxembourg.
Recently (2002/03to2007/08 marketingyears),the Member States most frequently exceedingtheir quotas have been,inthe order ofthe size of the overrun,Italy, Germany, the Netherlands, Austria, Den-mark24, Cyprus and Luxembourg.
Størstedelen af den samlede overskridelse(ca. 80 %i mejeriåret 2006/2007)er gentagne gange blevet konstateret i Italien. Siden begyndelsen har situationen i Italien været påvirket af, at den nationale kvotelige-somi de andre medlemsstater blevfastsat på grundlag af mængder producereti tidligere år, og at disse mængder var mindre end detindenlandskeforbrug.Italiens egen produktion stimuleres af, atlandeter nettoimportøraf mælk og mejeriprodukter, og det forklarer det konstante pres på den nationaleleverancekvote.
The major part of the total over-runhas been repeatedly recorded in Italy (approximately 80 % forthe2006/07 marketingyear).Fromthe outset,thesituation in Italy has been affected bythefactthatits national quota was set, as for the other Member States, by reference to the quantities producedinthe past, which werelessthan domesticconsump-tion.Italy's production has beenstimulated byits positionasa netimporter of milkand milk products, which explainsthecon-stant pressure onits national delivery quota.
Det Forenede Kongerige, Sverige og på det seneste Frankrig udnytter deres kvote mindre og mindre(figur 4).
The United Kingdom, Sweden and,recently, France arethe Member States makingless andless use ofthe quota availabletothem(Figure 4).
UDNYTTELSEN AF DE NATIONALE MÆLKEKVOTER LEVERANCERI 1 000 TON
UTILISATION OF NATIONAL MILK QUOTAS DELIVERIESIN 1 000 TONNES
Overskridelser
Overruns
Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af medlemsstaternes besvarelse af det kvartalsspørgeskema, som er beskrevet i artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 595/2004.
Source: European Court of Auditors on the basis of replies by the Member States to the quarterly questionnaire specied in Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004.
… MEN HARIKKE ELIMINERET OVERPRODUKTIONEN
…BUT HAS NOT PUT AN END TO OVERPRODUCTION
PAC 2000, arbejdsdokument, april 1997.
CAP 2000, working document, April 1997.
AND–International/ABTQ, evaluering af den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter og kvoteordningen, endelig rapport, marts 2002.
AND-International/ABTQ. Evaluation of the CMO in ‘Milk and milk products’ and of the ‘Quota’ regulation, Final report, March 2002.
Mælkekvoternesatte klare grænserfor mælkeproduktioneni EU, menfor atregulere markedetsom helhed har mani 20 år måttet gøre brug afintervention,støttetil eksport ogstøttetilforbrug foratafsætte destrukturelle overskudaf mejeriindustriens pro-dukter25. Fra 1984 til 2004lykkedes detikke at eliminere overpro-duktionenved hjælpafkvoteordningen(jf.figur 5).
Milk quotasimposed strictlimitations on European milk production but for 20 years it has been necessary to resort to intervention buying, subsidised exports and aid to consumption in order to regulate the market as a whole and dispose of structural surpluses ofindustrial products25.From 1984to 2004the quota regime did not putanendto overproduction(Figure 5).
Hvadangik kvoteordningen mente manikke,at produktionafstorestruktu-relle overskud med støtte fra skatteborgerne vari strid med målet omligevægt.
Within theframeworkofthequotaregime majorstructuralsurpluses subsidised by the taxpayer were not considered to be at variance withthe objective of equilibrium.
UDBUD, FORBRUG OG SUBSIDIEREDE MÆNGDER AF MEJERIPRODUKTERI MÆLKEÆKVIVALENT19862008
SUPPLY, CONSUMPTION AND SUBSIDISED QUANTITIES OF MILK PRODUCTSIN MILK EQUIVALENT19862008
Subsidieret forbrug
Subsidised consumption
Subsidieret eksport (ikke-subsidieret *)
Subsidised exports (non-subsidised*)
EU-forbrug til markedspris
EU consumption at market price
* Eksport helt udenstøttefra 2006til 2008: Eksportrestitutionerne blev nedsattil nul den 16.juni 2006for skummetmælkspulver, den 26.januar 2007for koncentreret mælk ogsødmælkspulver og den 16.junifor smør og ost.
* Completely non-subsidised exports from 2006 to 2008: export refunds were set at zero on 16 June 2006 for skimmed milk powder, on 26 January 2007 for concentrated milk and whole milk powder and on 16 June 2007 for butter and cheeses.
Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra ZMP og AND–International.
Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP and AND-International data.
Særberetning nr. 6/2001 om mælkekvoter (EFT C 305 af 30.10.2001).
European Court of Auditors, OJ C 305, 30.10.2001.
Europa–Kommissionens arbejdsdokument, Rapport om mælkekvoter (SEK(2002) 789 endelig af 10.7.2002).
European Commission, Report on milk quotas, Commission working document, SEC(2002)789 nal of 10.7.2002.
Isærberetning nr. 6/2001 konstaterede Retten, at kvoterne var fastsatfor højt.
Inits Special Report No 6/2001,the Courtfoundthat quotas had been set at too high alevel.
Mælkeproduktionen i EU var for stor, fordi den ikke var tilpassetforbruget og denikke–subsidierede eksport, og derfor anbefalede Retten en afskaffelse af mælkekvoteordningen26.
European milk production was stillin surplus becauseit had not been broughtintoline with consumption and non-subsidised exports, and thisled the Court to recommend abolition of the milk quota regime26.
Man harflere gange ændretkvoternesstørrelseforatfå demtil at svare bedre til efterspørgslen, men dissejusteringer har været utilstrækkelige.I 2002foreslog Kommissionen enforlængelseaf mælkekvoteordningenfremtil 31. marts 2015,fordi den mente, »at detvar nødvendigtat opretholdekvoterneforat bevareen rimelig markedsligevægt«27.
Thelevel of quotas has beencorrected ona number of occasionsto bringit moreinto line with demand but these adjustments were inadequate. In 2002, the Commission proposed extending the milk quota regime until 31 March 2015consideringthat ‘quotas wouldremain necessary to maintain a reasonable market equilibrium’27.
Et yderligere argument for at beholde kvoterne var, at de ved at fastlåse produktionsstrukturerne bidrog til at bevare en territorial fordeling af mælkeproduktionen, så den navnlig blev opretholdti ugunstigtstilledelanddistrikter28.
Another argument infavourofretainingquotas wasthatbyfreezingproduction structures the quotas were helping to maintain the territorial distribution of milk production, particularlyinless-favouredrural areas28.
Som følge af 2003–reformen begyndte overskuddene at mindskes fra 2004,fordi produktionen af mælkepulver og smørfaldt til fordel for produktionen af ost, og fordi det indenlandske forbrug steg, især i de nye medlemsstater.
Asfrom 2004, and as a result of the 2003 reform, surpluses began toshrink because ofthe declineinthe production of milk pow-derand butterinfavour ofcheesesand because ofanincrease ininternalconsumption, particularlyinthe new Member States.
I 2006 udgjorde de subsidierede mejeriprodukterikke desto mindrestadig 15 % af mejeriproduktionen i EU, men støtten var lavere, fordi interventionspriserne forsmør ogskummetmælkspulvervar blevetsænket. Først efter den voldsomme stigning i verdensmarkedspriserne i slutningen af2006 ogi2007 ogsomfølgeaf denfortsattestigningi oste-forbrugetforsvandtoverskuddene midlertidigt,hvilketgjorde afsætningsstøtten og eksportrestitutionerne overflødige.
Nevertheless,in 2006, subsidised milk products still accounted for 15 % of European milk production butthelevel of aid waslower because of the reductionin theintervention prices for butter and skimmed milk powder.It was only as aresult of asurgein world prices at the end of 2006 andin 2007 and of the continued growth in the consumption of cheese that the surpluses temporarily dis-appearedandthistherefore made measurestoaid disposaland exportrefunds unnecessary.
AFSÆTNINGSFORANSTALTNINGERNE HAR HAFT BEGRÆNSET EFFEKT PÅ MARKEDSLIGEVÆGTEN
MEASURES TO AID DISPOSAL HAVE HAD A LIMITED EFFECT ON MARKET EQUILIBRIUM
Betragtning 19, 44 og 60
Whereas (19), (43) and (60)
For at bidrage til at skabe balance på mælkemarkedet og stabilisere markedspriserne blev der ved den fælles markedsordning for mælk i forordning (EF) nr. 1234/2007.
To support milk market equilibrium and to stabilise market prices, the milk CMOset out a variety of measuresto aid disposal29: of Council Regulation (EC) No 1234/2007.
- privat oplagring affløde og nogleformerforsmør og ost
- private storage of cream, certain butter products and certain cheeses;
- uddeling af mælktilskoleelever
- provision of milktoschools;
- anvendelse af mælkepulvertilfoder
- use of milk powderin animalfeed;
- forarbejdning afskummetmælktil kasein og kaseinater
- processing ofskimmed milkinto casein and caseinates;
- anvendelse afsmøri konditorvarer og konsumis.
- the use of butter under the butter for pastry/ice-cream products scheme.
Udviklingen i EU–forbruget af mælkefedt (smør, jf. figur 6) og mælkeprotein (skummetmælkspulver,jf. figur 7) efter nedsættelsen af afsætningsstøttentil nuli 2006 og 2007indikerer,at den ekstra efterspørgsel, som afsætningsforanstaltningerne skabte, havde en begrænset effekt på markedsligevægten.
After measures to aid disposal were set at zeroin 2006 and 2007, recent growth in internal consumption of milkfat(butter,Fig-ure 6) and milk protein (skimmed milk powder, Figure 7)indicates that the additional demand generated by measures to aid disposal hadalimited effect on market equilibrium.
Stigningen i forbruget af produktertil markedspris har næsten helt(smør) elleri meget høj grad(mælkepulver) opvejetfaldetiforbruget af subsidierede produkter.
Theincreaseincon-sumption at market prices compensated completely (butter) or to alarge extent(milk powder)forthereduction or disappearance of assisted consumption.
SMØR: SUBSIDIERET FORBRUGI 2006 OGIKKESUBSIDIERET FORBRUGI 2007 OG 2008
BUTTER: SUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2006 AND NONSUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2007 AND 2008
Mængder af smør(1 000 ton)
Quantities of butter (1 000 t)
Subsidieret
Initial stocks
Til markedspris
At market price
Dato for nedsættelse af støtten til nul: 26. april 2007.Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra ZMP.
Date of aid being set at zero: 26 April 2007.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
SKUMMETMÆLKSPULVER: SUBSIDIERET FORBRUGI 2006 OG IKKESUBSIDIERET FORBRUGI 2007 OG 2008
SMP: SUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2006 AND NONSUBSIDISED CONSUMPTIONIN 2007 AND 2008
Mængder af skummetmælkspulver(1 000 ton)
Quantities of SMP (1 000 t)
Subsidieret
Subsidised
Dato for nedsættelse af støtten til nul: 26. oktober 2006.Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra ZMP.
Date of aid being set at zero: 26 October 2006.Source: European Court of Auditors on the basis of ZMP data.
HAR MÆLKEPRISEN STABILISERET SIG?
HAS THE MILK PRICE BEEN STABILISED?
DE NOMINELLE PRISER HAR VÆRET STABILE, MEN DERES REELLE VÆRDI ER FALDET30
PRODUCER PRICES: NOMINAL PRICES STABLE BUTIN DECLINEIN REAL TERMS30
Denførstefasei denfælles markedsordningskabteen uholdbar situation .
The first phase of the milk CMO gave rise to an untenable situation.
Indtil 1984 fungerede den fælles markedsordningfor mælk som et incitament til at investere i en konstant forøgelse af produktionen.
Until 1984, the effect of the CMO was to encourageinvestment and achieve a continuousincreasein production.
Producenterneregnede med, at deres produktionsudvidelser ville blivefinansieret af stadigt stigende nominelle priser, og den årligeforhøjelse afindikativprisen bestyrkede dem i denne opfattelse.
Producersrelied on permanently rising nominal prices tofinance expansion and were encouragedin this by the annualincreasein the target price.
Den markedssituation, som den fælles markeds-ordningskabtefremtil 1984,var hverkenstabil ellerligevægtig, fordi man havde stigende nominelle producentpriser samtidig med en massiv overproduktion.For producenternevar markedsudvik-lingentil gengældforudsigelig, og deforventede, at alle prisændringer ville være prisstigninger.
The market situation created by the CMOin the period until 1984 was neither stable norin equilibrium since there was a risein nominal producer pricesatthesametimeas massive overproduction. For producers, however, market growth was predictableandtheex-pected price changes were alwaysincreases.
Først medindførelsen af mælkekvoternei 1984 begyndte man at tage hensyntil målene omstabilitet ogligevægtiforvaltningen af den fælles markedsordning.
Not untiltheintroduction of milk quotasin 1984 didthe CMO's management begintotakeintoconsiderationthe objectives of stability and equilibrium at one and the same time.
Mælkekvoteordningen begrænsede udbuddet ogfastholdt de nominelle priser på etrelativt højt og stabilt niveau31.Sammenlignet med periodenførindførelsenaf kvoternevar deri perioden 1984–2007 megetlidtvariationi de priserforrå mælk, der blev konstateret i EU, når der ses bort frasæsonudsving. Kommissionenanslår,at den gennemsnitlige nominelle prisi 2006 var 29 euro pr. 100 kg.
The milk quota system limited supply and allowed nominal prices to be maintained at a relatively high and stablelevel31.
Denlaveste pris var 20,1 euro pr. 100 kgi Litauen og den højeste 40,4 euro pr. 100 kg i Cypern32.
The average nominal pricecalculated by the Commission was 29 euro/100kgin 2006;thisaveragecorre-sponds to a price range of between 20,1 euro/100 kgin Lithuania to 40,4 euro/100 kgin Cyprus32.
Figur 8 viser udviklingeni den gennemsnitlige producentprisfra 1971indtilfor nyligifemlande med enstor mælkeproduktion33.
Figure 8showsthe growthintheaverage producer priceinthe fivelarge milk producing countries, from 1971 until recently33 .
Disse medlemsstater står for henholdsvis ca. 75 % (EU–15) og 65 % (EU–25) af mælkeleverancerne.
These Member States accountfor approximately 75 %(EU-15) or 65 %(EU-25) of milk deliveries.
33Eftersom kortvarige prisvariationer i mejerisektoren skyldes sæsonudsving, anvender man udviklingen i den gennemsnitlige producentpris som indikator for stabiliteten i medlemsstaterne.
reect seasonal variations in milk production, the annual average change in the producer price is used as an indicator of stability in the Member States.
De priser i absolutte tal, som medlemsstaterne indsender til Eurostat, er imidlertid ikke altid lige pålidelige, og det er derfor ikke muligt at beregne en statistisk repræsentativ vægtet gennemsnitspris.
However, the prices in absolute figures forwarded by the Member States to Eurostat are of variable reliability and do not allow a weighted average price which is statistically representative to be calculated.
Derfor har Retten her sammenfattet prisudviklingen i EU ved at vægte indeksene fra de medlemsstater, der har den største produktion.
This is why the growth in EU prices is synthesised here by weighting the indices of the Member States which are largest in terms of production.
Samlet set er målet om prisstabilitet således blevet opfyldt efter 1984.
Overall, the objective of price stability had therefore been achieved after 1984.
Prioriteringen af de nominelle prisers stabilitet i denne periode gav sig også udslagi, atindikativprisen stort set stagne-rede,før den blev afskaffeti 2004.
The priority given duringthis periodtothestability of nominal pricesis also reflectedin the virtual stagnation of the target price, beforeits abolitionin 2004.
DEN NOMINELLE MÆLKEPRISI TYSKLAND, FRANKRIG,ITALIEN, NEDERLANDENE OG DET FORENEDE KONGERIGE19712007(indeksenes vægtede årsgennemsnit)
NOMINAL MILK PRICEIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM19712007Annual weighted averages ofindices)
Indførelse af mælkekvoter
Introduction of milk quotas
Mælkepris betalt til producenter(euro pr. 100 kg)
Milk price paid to producers (euro/100 kg)
Kilder: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra »Bulletin du marché du lait«, LTO Nederland (Land– en Tuinbouworganisatie Nederland) og afdelingen for markedsobservation i det føderale schweiziske landbrugskontor (OFAG).
Sources: European Court of Auditors on the basis of data from the milk market bulletin, the Dutch Federation of Agricultural and Horticultural Organisations (Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland) and the Swiss Federal Oce for
Mælkeproducenternei EUfår generelt højere priser end producenterne i New Zealand, men lavere priser end producenterne i Schweiz.
European milk producers generally receive higher prices than those obtained by producersin New Zealand butlower than those paid to Swiss producers.
Prisernei EUliggerforholdsvistæt på prisernei USA, men har den fordel, at de er merestabile(jf.figur 9).
European prices are quite close to those inthe USA but morestable(Figure 9).
MEN DEN REELLE VÆRDI AF PRODUCENTPRISEN PÅ BLEVET UDHULET
PRODUCER PRICE
Mælkeprisens konstante stigningi 1970’erne ogfrem til 1984fandt stedi en periode med udbredtinflation.I perioden efterindførelsen af kvoterne dækkede fastholdelsen af de nominelle producentpriser i virkeligheden over en temmelig stor udhuling af de faktiske priser.
The constantincrease ofthe milk priceinthe 1970s and until 1984 occurred during a period of generalised inflation. Following the introduction of quotas,thefactthat nominal producer prices were maintained masked the reality that, in real terms, prices suffered a distinct erosion.
Ilangtid oplevede mælkeproducenternefaktisk aldrig, at priserne var stabile måltifast priser.Ifigur 10 sammenfattes dette prisfald ved hjælp af et deflateret prisindeks.
Over along period, milk producers never actually benefited in real terms from stable prices. Figure 10 shows this deterioration using anindex of deflated prices.
DEN DEFLATEREDE PRIS PÅ MÆLK BETALT TIL PRODUCENTERNE I TYSKLAND, FRANKRIG,ITALIEN, NEDERLANDENE OG DET FORENEDE KONGERIGE19852007(vægtede årsgennemsnit af de deflateredeindeks)
DEFLATED PRICE OF MILK PAID TO PRODUCERSIN GERMANY, FRANCE,ITALY, THE NETHERLANDS AND THE UNITED KINGDOM (Annual weighted averages of deflatedindices)
Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra Eurostat.
Source: European Court of Auditors on the basis of Eurostat data.
FORBRUGERPRISEN PÅ MÆLK ERI HØJ GRAD UAFHÆNGIG AF PRODUCENTPRISEN
CONSUMER PRICES FOR MILK HAVE LITTLE TO DO WITH THE PRICE PAID TO PRODUCERS
Forbrugerprisen på mælkeri høj grad uafhængigaf producentprisen, hvilket Kommissionen har påvistien undersøgelse,som viser,atdenominelleforbrugerpriserpå mejeriproduktersteg med 17 %fra begyndelsenaf 2000til midtenaf 2007, mens den nominelle producentprisfaldt med 6 %34.
European Commission, Agriculture and Rural Aairs DG, The impact of the developments in agricultural producer prices on consumers, document CM/WM/PB D(2007) 34703, 13.11.2007.
Fra 1996til 2000 var der stort setingen ændringeri Eurostat’sforbrugerprisindeksfor mælk,ostog æg(jf.figur 11), mens producentprisindeksetfor mælk faldt og derefter stegigen (jf. figur 8).
Eurostat dataconfirmthat, generally,consumer pricesfollowa different patternfrom producer prices35. Between 1996 and 2000
35Dataene er ikke helt sammenlignelige: Figur 8 viser udviklingen i producentprisen i de fem medlemsstater, der har den største mælkeproduktion i EU–15.
35The data are not exactly comparable: Figure 8 summarises trends in the price paid to producers in the five main milk-producing Member States in the EU-15.
De data, der ligger til grund for figur 11, dækker desuden forbrug af æg, og omfatter hele EU’s befolkning, som har ændret sig betydeligt i den omhandlede periode, både hvad angår størrelse og sammensætning.
Apart from the fact that it includes data relating to eggs, Figure 11 shows consumption by the entire EU population. The size and structure of this population changed considerably during the period under review.
Fødevareforsyningskæden forbinder tre økonomiske sektorer: landbrugssektoren, fødevareindustrien og distributionssektoren.
three sectors of the economy: the agricultural sector, the agri-food industry and the distribution sector.
Ifølge en undersøgelse foretaget
According to a survey carried out
Ligesom i resten af fødevareforsyningskæden36 erforbrugerpris-dannelseni mejerisektorenenkompleks proces.
In the milk sector, asfor the entirefood supply chain36, consumer priceformationisacomplexprocess.
De priser,som mejerierne betaler producenterne, følger nøje udviklingen på det internationale marked, mens de priser,somforbrugerne betaler, ikke kun afhænger af råvarepriserne, men også af andre parametre såsom energi– oglønomkostninger.
Whilethepricespaidto producers by dairies closelyfollow developments on theinterna-tional market, consumer prices areinfluenced not only by the cost oftheraw material but also by other parameters, such as energy andlabourcosts.
Prisen for mælken som råvare udgørfaktisk enforholdsvislille del afforbrugerprisen på mejeriprodukter, mellem 30 og 50 % afhængigt af, hvilket produkt der ertale om37.
Theraw material,the milk,actuallyaccounts for arelativelysmallshare of consumer pricesfor milk products, between 30 and 50 % depending onthe products37.
i Belgien udgør råvareprisen kun 30 til 40 % af forbrugerprisen på mejeriprodukter (Service public fédéral Économie, Évolution récente des prix et des coûts dans la filière du lait, Bruxelles, 2008), Ifølge andre kilder udgør råvareprisen omkring 50 % af prisen på oste af typen gouda eller cheddar (jf. bl.a. Europa–Kommissionen, Les conséquences de l’évolution des prix des produits agricoles sur les consommateurs, s. 22).
in Belgium the agricultural value only represents 30–40 % of consumer prices for milk products (Évolution récente des prix et des coûts dans la filière du lait (Recent price and cost developments in the milk sector), Service public fédéral Économie, Brussels, 2008).
Et andet træk, der kendetegner EU’s mejerisektor, er, at forarbejdnings– og distributionsvirksomhederne er koncentreret i meget få enheder38 , hvilket kan give de men dominerende rolle med hensyn til prisfastsættelsen.I en meddelelse omfødevarepriser39 detailhandelsaktører i EU udgør ca. 77 % af fødevarehandelen i EU. Kilde: Europa–Kommissionen: Rural Development in the European Union — Statistical and Economic Information — Report 2008.
European mass retailers accounts for approximately 77 % of the European food market.