natgillin/translations-raw huggingface dataset:
110 rimeligt at. antage, at. fremmedarbejdere af sociale, kulturelle, økonomiske og andre grunde har tendens til at udføre ufaglærte job og måske farligere job i landet, de bosætter sig i.
It is also reasonable to suppose that immigrant workers for social, cultural, economic and other reasons tend to carry out unskilled jobs and perhaps more hazardous ones in the country in which they settle.
Der kan være mange forskellige grunde til, at arbejdere fra visse kulturer eller racer udfører mere natarbejde og også tegner sig for flere ulykkestilfælde, uden at de to faktorer nødvendigvis står i direkte relation til hinanden.
There may be a whole variety of reasons why workers from certain cultures or races do more night work and also have more accidents without the two factors necessarily being related directly.
Chaney og Hanna (1918) fandt, at i udlandet fødte arbejdere på en maskinfabrik kom ud for dobbelt så mange ulykkestilfælde med døden, varig erhvervsudygtighed og midlertidig erhvervsudygtighed til følge som arbejdere, der var født, i Amerika.
Chaney and Hanna (1918) found that foreign born workers in a machine building plant had about twice the accidental death, permanent disability and temporary disability rates of American born workers.
Ulykkes tilfældenes antal var højest blandt, folk med mindst kendskab til engelsk.
The accident rates were highest in those with least knowledge of English.
Det blev fremhævet, at de ikke-engelsktalende arbejdere som oftest, er mindre erfarne og befinder sig i mindre faglærte og farligere job.
It was pointed out that the non-English speaking workers tended to be less experienced and to be in less skilled and more hazardous jobs.
Collins (1959) angav ulykkestilfældenes antal (baseret, på moderate og alvorlige kvæstelser) i tre folkegrupper, malajisk, kinesisk og indisk, som var beskæftiget på værfter i Singapore.
Collins (1959) gave the accident rates (based on moderate and serious injuries for three ethnic groups, Malay, Chinese and Indian employed in Singapore dockyards.)
Man fandt kun få .forskelle mellem disse grupper, og de observerede forskelle mentes at kunne henføres til dominansen af en vis race i et bestemt job.
There was little difference found between the groups and those that were noted were considered to be due to the preponderance of a certain race in a particular job. In Powell et. al's study in England (1971)
En kontrol af faktorer, så som alder og erfaring, viste ingen tendens til, at nationalitet, har indflydelse på ulykkestilfældenes antal.
When factors of age and experience were controlled, there was no tendency for nationality to have an effect upon accident rate.
Det er, hvad man kunne vente under hensyn til mangelen på store kulturelle og sproglige forskelle mellem irlændere og englændere i sammenligning med f.eks. asiatere og englændere.
This is as would be expected in view of the lack of strong cultural and linguistic differences between Irish and English when compared with those between Asian and English, for example.
I Schweiz sammenlignede Biener og Borbely (1975) 1.000 lokale schweiziske arbejdere med 800 fremmedarbejdere.
Biener and Borbely (1975) in Switzerland compared 1,000 local Swiss workers with 800 foreign workers.
Det viste sig, at 75% af alle ulykkestilfælde, der skete i løbet af under søgelsen, involverede fremmedarbejdere.
It was found that 57% of all accidents occurring during the study happened to foreign workers.
Støberiet, - det, farligste arbejdsmiljø - beskæftigede imidlertid de fleste fremmedarbejdere.
However, there were more foreigners employed in the foundry - the most hazardous environment.
111 årsag, topografi og arbejdsdagsfordeling.
Conformity was noted in the two groups as to cause, topography and workday distribution.
De månedlige mønstre ud viste dog store forskelle.
However, there were strong differences in monthly patterns.
I november nåede udlændingene ikke det, samme højdepunkt som de lokale folk.
In November the foreigners did not reach the peak of the locals.
Og endnu mere overraskende kom fremmedarbejdere ud for færre ulykkestilfælde end lokale arbejdere om eftermiddagen (8% mod 14%) mellem kl. 16.00 og 17.00 og 6% mod 17% mellem kl. 17.00 og 18.00), som ellers tegnede sig for de fleste ulykkestilfælde.
And, even more surprisingly, in the afternoon, which otherwise showed the highest accident rate, foreign workers had fewer accidents than locals (8% versus 14% between 4 and 5 o'clock and 6% versus 17% between 5 and 6 o'clock).
Biener og Borbely mente, at det, al ment større antal ulykkestilfælde, udlændingene kom ud for, even tuelt kunne skyldes specifike kendsgerninger - akkordarbejde på korttid, lang overarbejdstid og andre kulturelle forskelle.
Biener and Borbely thought that the overall greater number of accidents to foreigners could be due to specific facts - short-time piece work, long hours of overtime and other culture differences.
Det lader til, at nationalitet eller kultur i sig selv er uden ret stor forskel m.h.t. ulykkestilfældenes antal.
It seems that nationality or culture makes little difference itself to accident rates.
Antallet af ikke-lokale arbejdere med beskæftigelse om natten registreres kun sjældent.
The number of non-local workers working at night is rarely recorded.
land med et, alt, andet, end perfekt kendskab til sproget og med ud dannelse og færdigheder, som er langt fra egnede til jobmulighe derne og måske med en familie, der skal forsørges, har færre be skæftigelser at vælge imellem. Og disse arbejdere er måske under store finansielle pres, som igen tvinger dem til at acceptere lange arbejdstider i ubehagelige omgivelser for at kunne tilgode se deres økonomiske forpligtelser.
It can only be assumed that the immigrants who arrive in a country with a less than perfect grasp of the language, with training and skills less than ideally suited to the job opportunities and perhaps a family to support will have less choice of employment and high financial pressures, giving rise to pressure upon them to work long hours in uncomfortable environments in order to meet financial commitments.
Denne kombination af faktorer er måske årsagen til, at udenlandske skifteholdsarbejdere kommer ud for flere ulykkestilfælde. Forskningen er dog minimal på dette område, og kommentarerne foroven er blot, formodninger.
This combination of factors may cause foreign shiftworkers to have more accidents but there is little research in this area and the above comments are only suppositions.
(i) Den fysiske tilstand
(i) Physical State
Forbruget af mad- og drikkevarer
Food and Drink Intake
På langt sigt vides sund kost at være vigtig for en fyldest gørende funktion. Der foreligger imidlertid meget, lidt, bevismateriale om virkningen af mad og drikke på den enkeltes effektivitet og præstation i almindelighed.
In the long term a healthy diet is known to be important to adequate functioning, however, there is little direct evidence on the effect of food and drink on individual efficiency and performance generally.
En studie i Bulgarien (Mitkova og Kardoschev, 1972) undersøgte virkningen af en eksperimentel kost plan, der omfattede koncentrater af styrkende midler og iltede drikke, på arbejdere i et specielt stressende miljø.
A study in Bulgaria (Mitkova and Kardoschev, 1972) examined the effect of an experimental diet containing tonic concentrates and oxygenated drinks, on workers in a particularly stressful environment.
Forfatterne af denne studie beretter, at de eksperimentelle kost- og drikkeplaner, tilrettelagt, efter optimale principper under skifteholdsarbejde, eventuelt kan være en psyko-fysiologisk reserve til stimulering af arbejdsevnen blandt folk, beskæftiget med nerve-sensoriske arbejdsopgaver.
The authors of this study report that 'the experimental food and drink diets, organised on optimal principles during shiftwork might be a psychophysiological reserve for a stimulation of the working capacity of those engaged in nervous-sensory tasks.
Selv om forfatterne rapporterer meget vel lykkede resultater m.h.t. forøget præstation indeholder rapporten for få enkeltheder til en komplet, analyse af eksperimentet.
Although the authors report very successful results in terms of increased performance there are too few details given in this report to permit a full analysis of this experiment.
En nyere studie (Mitkova, 1976) omfattede undersøgelsen af matroser på nattevagt.
A more recent study (Mitkova, 1976) involved the investigation of sailors during night watches.
I dette eksperiment fandt man en forbedring i årvågenheden, når man underkastede matroserne bestemte mad- og drikkevareregimer, inklusive biologisk aktive koncentrater.
In this experiment an improvement of alertness was found when certain food and drink regimes including biologically active concentrates were given to the sailors.
Forfatteren mener, at særlige kostplaner er vigtige som hjælp for de enkelte til at klare sig under særligt, aggraverende arbejdsforhold.
This author believed special diets to be important in helping individuals to cope under especially aggravated occupational conditions.
Brooke, Toogood og Green (1980) undersøgte virkningen af morgenmåltider, suppleret, med indtagelsen af druesukkersirup, på ulykkestilfældenes udbredelse blandt 57 arbejdere på et, 'varmt' smedeværksted.
Brooke, Toogood and Green (1980) investigated the effect of supplementing morning dietary intake with glucose syrup ingestion upon accident incidence in 57 workers in a forge 'hot' shop.
Blandt disse arbejdere, der udførte fysisk anstrengende arbejde (middelenergiydelse 9,7 MJ eller 2.3OO Kcal), viste det, sig, at, indtagelsen af druesukkersirup for at reversere brugen af fedt, i stofskiftebrændstoffet, tid ligt om morgenen, resulterede i et betydeligt fald i ulykkes tilfældene.
They found that in these workers who were doing physically arduous work (mean energy output 9.7 MJ or 2, 300 Kcal) glucose syrup ingestion to reverse the use of fats in metabolic fuel in the early morning resulted in a significant reduction of accidents.
Brooke et al. foreslår, at denne virkning eventuelt, kan skyldes ændrede 5-hydroxytryptanin-niveauer i centralnervesystemet. Denne studie var ikke særligt omfattende, idet, den
Brooke et. al. suggests that the effect may be due to altered levels of 5-hydroxytryptanine in the Central Nervous System.
113 kun dækkede 57 arbejdere og strakte sig over en begrænset tid (18 uger), men resultaterne var meget opmuntrende, og denne an grebsmåde bør følges op.
This study was fairly small scale involving 57 workers and of limited time span (18 weeks), however the results were very encouraging and this approach should be followed up.
En anden nylig studie (Brun, Houchat og Bleiberg, I98O) gik ud fra antagelsen, at dar var en forbindelse mellem kostindtagelsen og ulykkestilfælde i byggeindustrien.
Another recent study (Brun, Houchat and Bleiberg, 1980) started from the assumption that there was a relationship between dietary intake and accidents in the Building Trade.
Disse forfattere spurgte dog blot arbejderne om deres kostvaner; de gik ikke nærmere ind på deres madvareforbrug, som Brooke et al. gjorde.
However, these authors simply questioned the workers about their dietary habits: they did not interfere with their food intake as had Brooke et. al. Another possible failing
Det er en anden mulig mangel ved denne studie, at man kun henvendte sig til 38 arbejdere, og mange forskellige byggepladser blev ikke dækket.
92 of this study is that only 38 workers were questioned and a wide range of building sites was not covered.
Det kan være, at omfanget af kostplanmønstrene var be grænset inden for denne ret, lille sociale gruppe.
It may be that dietary patterns were limited in range within this fairly small social grouping.
I en sammenlignende studie af tre organisationer (Shell Chemicals Ltd., Selvaco Ltd. og postvæsenets datamatcenter) nævner William McEwan Young (1978), at i organisationen med kantine og faciliteter til arbejdernes egen madlavning i moderne luftkonditionerede lokaler rapporteredes skifteholdsarbejderne at værs godt, tilfredse i modsætning til de andre organisationer, _i hvilke dårligt vedligeholdte faciliteter og kantinearrangementer fik natarbejderne til at føle sig ugunstigt stillede i sammenligning med dagarbejderne.
William McEwan Young (1978) in a comparative study of three organisations (Shell Chemicals Ltd., Selvaco Ltd. and the G.P.O. Computer Centre) mentioned that in the one which provided a canteen and self cooking facilities in modern air conditioned premises, the shiftworkers were reported to be well satisfied, unlike those at the other organisations where poorly maintained facilities and messing arrangements made nightworkers feel disadvantaged compared with day workers.
Wyatt og Marriot (1953) berettede også om utilstrækkeligheden af kantinemaden og manglende appetit, som specielt påvirkede natarbejderne.
Wyatt and Marriot (1953) also reported on the inadequacy of canteen food and the lack of appetite which especially affected nightworkers.
Arbejderne på natskiftet havde fordøjelsesbesværligheder, og i et, par tilfælde var anfald af dårlig fordøjelse rat hyppige.
Indigestion was experienced on the night shift and in a few cases severe attacks of indigestion were fairly frequent.
Det ser ud til, at tidpunktet, på hvilket måltider ne spisas, har indflydelse på kortikohormonets cirkadiske rytmer i binyren og på jernet i menneskets blod (Lakatha at al., 1975; jfr. Halberg, 1975).
It seems that the time at which meals are eaten has an effect on circadian rhythms of adrenal cortical hormone and iron in the human blood (Lakatha et. al., 1975; see Halberg, 1975).
Selv om man ikke ved, om ændrede tidsrelationer i rytmerne kan forandre menneskelige kropsfunktioner, er det blevet påvist i rotter, at virkningen af en kræftfremkaldende behandling ikke blot afhænger af dan cirkadiske tilstand, men også af, om dyrene spiser et, enkelt måltid på at usædvanligt tidspunkt eller spiser, som de har lyst.
Although it is not known whether altered time relations among rhythms can alter human body functions, it has been shown in the rat that the effect of carcinogenic treatment is not only dependent upon circadian state but depends further upon whether the animals eat a single meal at an unusual time rather than eating freely.
Spisetidspunkterne lader også til at hava indflydelse på, om mennesker tager på eller går ned i vægt. Lakatha et al. fandt, at dersom den daglige madtildeling (2.000 kalorier) blev fortæret under morgenmåltidet, tabte emnerne sig, mens man ved fortæringen af samme mængde mad under et, aftensmåltid observerede en vægtstigning eller et betydeligt mindre vægttab.
The time of eating also appears to affect weight gain or loss in humans; Lakatha et. al. found that if the daily food allotment (2,000 calories) was consumed at breakfast subjects lost weight, while, if the same amount of food was consumed at an evening meal weight gain or a significantly smaller weight loss was noted.
Tidspunktet for de til rådighad stående madvarer samt den faktiske art. af den indtagne mad lod til at være af betydning (Halberg, 1974; Halberg et al., 1975).
Temporal availability as well as the actual nature of the intake appeared to be important (Halberg, 1974; Halberg et. al., 1975).
Det er muligt, at dette kan sættes i for bindelse med forskningsresultatet, der viste, at 20% af sygeplejerskerne på nattevagt led under fedme (Laplanche og Brantt, I963, rapporteret i Carpentier og Cazamien, 1977).
It is possible that this is related to the finding that 20% of female nurses on night duty were found to be suffering from obesity (Laplanche and Brantt, 1963, reported in Carpentier and Cazamien,1977).
Der er næppe tvivl om, at uregelmæssige måltider er forbundet med fordøjelsesforstyrrelserne, der observeredes blandt roterende skifteholdsarbejdere (Sergean, 1971).
Irregular meals certainly seem to be related to the digestive disorders observed among rotating shiftworkers (Sergean, 1971).
Aanonsen (1964) fandt, at forhenværende skifteholdsarbejdere havde over dobbelt, så manga kroniske peptiske sårdannelser og lg gange så mange'mave-tarmproblemer 'som skiftaholdsarbejdere - omend flertallet i denne gruppe kom sig efter at være vendt tilbage til dagarbejde.
Aanonsen (1964) found that ex-shiftworkers had over twice as much peptic ulceration and li times as many 'gastro-intestinal problems' as shiftworkers -although most of this group recovered on returning to daywork.
Dette understøtter teorien om, at skifteholdsarbejdere sidder inde med større modstandskraft over for natarbejdets fordøjelses- og træthedsmæssige farer.
This gives support to the idea that shiftworkers are those with a greater resistance to the digestive and fatigue hazards of night work. Those who survive to
Folk, der lever tilstrækkeligt længe til at blive "gamle" skifteholdsarbejdere, er måske rent, konditionsmæssigt, de sundeste i denna særlige generation af arbejdsstyrken.
^3 become 'old' shiftworkers are perhaps constitutionally the healthiest of that particular generation of the workforce.
Det er måske derfor, at studier, som sammenligner helbredet blandt skifteholds- og ikke-skifteholdsarbejdere i samme industrigren, ikke har fundet dramatiske resultater, der tyder på, at skifteholdsarbejde er farligt; men det ser på den anden side ud til, at skiftaholdsarbejdera ikka sidder inde med den samme fornemmelsa af almindeligt velbefindende (Dirken, 1966).
This may be why studies comparing the health of shift and non-shiftworkers in the same industry have not found dramatic results to suggest that shiftwork is hazardous, although it does seem that shiftworkers suffer from lower feelings of general well-being (Dirken, 1966).
Afsluttende kan det siges, at der kræves yderligere forskning vedr. den bedste kostplan for folk, der arbejder om natten.
To conclude, there is more research required on the optimum diet for those working during night hours.
Det vides ikke, om det er sundere for natarbejdere at, opretholde et normalt dagsmønster m.h.t. deres spisevaner og afbryde deres søvn til måltiderne, eller om man burde stille nogenlunde solide
It is not known whether it is healthier for nightworkers to maintain a normal daytime pattern of food intake, breaking their sleep at meal times, or whether fairly substantial meals should be provided at night.
Virk ningen af at spise til forskellige tider lader til at have ind flydelse på, om man tager på eller taber sig i vægt, og madens art påvirker højst sandsynligt arbejderens psykiske og fysiske tilstand.
The effect of eating at different times appears to affect weight gain or loss and the nature of the food intake is likely to affect the mental and physical state of the worker.
Her igen kræves der yderligere forskning til klarlæggelse af denne virknings art, samt en planlæggelse af den bedst mulige kostplan for, at den enkelte kan klare natarbejdets hårde vilkår på den mest optimale måde.
Again, more research is needed to clarify the nature of the effect and to plan the optimum diet to render the individual most able to cope with the rigours of nightwork,
En fransk studie viste, at arbejderne på nathold drak mere spiritus end dagarbejdere (Debrey et al., 1967, i Harrington).
In a French study workers on night shift were found to consume more alcohol than day workers (Debrey et. al., 1967, in Harrington).
I deres omfattenda undersøgelse af ulykkestilfælde i 1918 fandt Chaney og Hanna, at en undersøgelse af "disciplinære notater om brugen af berusende midler" viste, at ulykkestilfældene på nat skiftet "langt oversteg" tallene på dagskiftet.
Chaney and Hanna, in their comprehensive study of accidents in 1918 found that when the"records of discipline for use of intoxicants" were examined, the rates for the night shift 'were much in excess' of the rates for the day shift.
I løbet af de dækkede år (1907 - 1917) faldt ulykkestilfældenes antal desuden hurtigere om natten end for dagarbejdernes vedkommende.
Further, during the years covered (1907-1917) the accident rate declined more rapidly at night than that for the day workers.
Det samme gjaldt for disciplinære tilfælde i forbindelse med overdre ven spiritusnydelse (s. 41, 153 - 154).
The same was true of the rates of discipline for alcohol indulgence (p.41, 153-154).
Vernon fandt stort set de samme resultater i Storbritannien i 1918.
Vernon found very similar results in Britain in 1918.
Disse data beviser ikke en årsagsbestemt forbindelse, om end nyere data om færdselsulykker og spiritusforbrug (Lucas et al., 1955, fra Surry, 1969) har vist en meget direkte forbindelse mellem spiritusprocenten i blodet og muligheden for, at man kommer ud for et ulykkestilfælde, hvilket indirekte bidrager til en mulig forbindelse mellem Chaney og Hannas forskningsresultater.
These dates do not prove a causative relationship although more recent data on traffic accidents and alcohol intake (Lucas et. al, 1955, from Surry, 1969) have shown a very direct relationship between percentage of alcohol in the blood and the likelihood of having an accident, which serves indirectly to enhance the likely relationship between Chaney and Hanna's findings.
Disse forskere mente, at indtagelsen af spiritus sandsynligvis var højere om natten på grund af de selskabelige vaner med at drikke om aftenen forud for arbejdet, og fordi reduceret tilsyn om natten ville gøre det nemmere at smugle spiritus ind
Alcohol intake was said to be likely to be higher at night because of the social habits of evening drinking, prior to work, and because the lower levels of supervision at night would make it easier to smuggle alcohol in to the plant (Chaney and Hanna, 1918).
Da det tidligere arbejde vedr. emnet blev udført, fandtes der imidlertid ingen metoder til målingen af indtagelsen af små mængder spiritus.
94 investigated blood alcohol levels in industrial workers.
Da her udførte studier har vist, at spiritus antageligt er involveret, i 10% (Metz og Leadermann, I960) til 29% (de Marcillat, 1964) af alle ulykkestilfælde.
Studies carried out there have shown that alcohol is probably involved in 10% (Metz and Leadermann, 1960) to 29% (de Marcillat, 1964) of all accidents.
Surry (1969) peger på, at spiritus er impliceret i de alvorligere og dødbringende ulykkestilfælde i industri en og i trafikulykker.
Surry (1969) pointed out that alcohol is implicated in the more severe and fatal accidents in industry and in traffic accidents.
Dette kan være forbundet, med kendsgerningen, at de alvorligere ulykkestilfælde har vist sig at finde sted om natten, sammenlignet, mad dagskiftene (Andlauer og Metz, 1967).
This may be related to the fact that more severe accidents have been found to occur at night as compared with the day shifts (Andlauer and Metz, 1967).
I sin undersøgelse kommenterede Richer (1973), at "spiritus for længst er holdt, op med at væra et større problem i industrien i Storbritannien".
Richer (1973) in his review commented that "alcohol has long ceased to be a major industrial problem in Great Britain".
Det er selvfølgelig rigtigt, at de seneste studier med påvisninger om spiritusinvolvering i ar bejdsulykker (hvad enten disse sker på dag- eller natskiftet) stort sat, er foregået i Frankrig (Metz o.s.v. i Strasbourg) el ler i andre varmere lande (Tripathi, 1967), hvor spiritus oftere drikkes på alle døgnets tidspunkter.
Certainly the more recent studies which have shown alcohol to be implicated in industrial accidents (whether during the day or night shift) have generally been carried out in France (Metz etc. at Strasbourg) or other hotter countries, (Tripathi, 1967) where alcohol may be more frequently consumed at any hour of the day.
Så vidt det vides, har man imidlertid ikke udført studier vedr. spiritusprocenten i blodet blandt ofrene for arbejdsulykker i Storbritannien for nylig.
However, as far as is known, no study of % alcohol in blood levels in victims of industrial accidents has been carried out in Britain recently.