natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mange af de problemer, undersøgelsen afdækkede, kunne mindskes gennem bedre udnyttelse af de ressourcer, der allerede bruges til pensioner, boliger eller sundheds- og sociale ydelser, som ikke udnyttes optimalt.
Many of the problems revealed by the inquiry could be alleviated by better use of the resources already committed for pensions, housing, or medical and social care.
Selvom økonomi og en effektiv udnyttelse af ressourcer er helt væsentlige i forbindelse med tilvejebringelse af serviceydelser, viste resultaterne også, at den tid, folk kan være til rådighed (mod eller uden betaling) også kan være en meget vigtig faktor.
The findings showed that while the availability of finance and its efficient use is crucial to the provision of services, the time which people can offer (either paid or unpaid) can also be a critical factor.
Spørgsmålet omkring frivilligt personale blev belyst i forskningen, og man konkluderede, at kortere arbejdstid, førtidspensionering eller langtidsledighed ikke nødvendigvis betyder, at der er flere frivillige.
The question of volunteers was explored in the research which concluded that shorter working hours, early retirement or continued unemployment will not necessarily increase the numbers of potential volunteers.
Imidlertid findes der et betydelig potentiale for frivilligt personale, og der er mange resultater, der viser, at servicefunktionerne kan og er blevet bedre på grund af frivilliges bidrag.
However a substantial potential reservoir of volunteers does exist and there is much evidence that services can and do benefit from the contribution of volunteers.
Samtidig advarer man i rapporten mod ukritisk at bygge på frivilligt arbejde.
But the report warns against uncritical reliance on voluntary service.
Man skal bevæge sig væk fra begreber, der bygger på velgørenhed og gå i retning af hjælp til selvhjælp og arbejde sammen med folk i stedet for simpelthen at arbejde for dem.
Such service needs to be directed away from concepts of charity, towards self-help and working with people rather than simply for them.
Endvidere forudsætter frivilligt personale en vis faglig kunnen og et engagement, som ikke altid er til stede på nuværende tidspunkt.
Voluntary service needs, too, a degree of professionalism and commitment which is not always present.
Frivillige organisationers arbejde giver også anledning til problemer med overlapning mellem organisationernes arbejde, koordination og sammenhæng i arbejdet.
The work of voluntary organizations also raises problems of multiplicity, coordination and coherence.
I nogle lande er der et "politisk tomrum" med hensyn til frivilligt personales rolle, og hvorledes man bedst kan styre ansættelse af personale og servicetilbudet.
In some countries a 'policy vacuum' exists regarding the role of volunteers and how their recruitment and service can be most effectively managed. Although by definition volunteering is an
Selvom frivilligt arbejde pr. definition er et område, som ikke kan underlægges en for usmidig regulering, peger man i forskningen på, at systematisk og effektiv udvikling af denne form for arbejde forudsætter egnede politiske foranstaltninger i de enkelte lande.
activity which cannot be too rigidly regulated, the research suggests that its systematic and effective development calls for adequate national policies.
— Tidsanvendelse i syv lande. (Arbejdsdokument, der kan rekvireres fra instituttet). — Instituttets multinationale dataarkiv om tidsanvendelse over en længere periode.
References — Time Use in Seven Countries.
(Arbejdsdokument, der kan rekvireres fra instituttet). — Hvordan opfylder man ældregruppens behov?
(Working paper available on request). — Meeting the Needs of the Elderly.
(Udgivet i 1987).
(Published 1987).
Transport mellem bolig og arbejdsplads
Commuting
Instituttets første program om transport mellem bolig og arbejdsplads blev afsluttet i 1987 med et evalueringskollokvium, hvor man vurderede forskningsresultaterne, udgivelsen af en oversigt over forskningen, en informationspjece og en annoteret bibliografi.
The Foundation's first programme on commuting was concluded in 1987 with an evaluation colloquium which assessed the research findings, and the publication of a review of research, an information booklet and an annotated bibliography.
Endvidere udgav man i 1987 dokumenterne fra en international konference om transport mellem bolig og arbejdsplads, som blev arrangeret i Rom i 1986 af Istituto Italiano Di Medicina Sociale og instituttet i fællesskab.
Also published in 1987 was the proceedings of an international conference on commuting, hosted jointly in Rome in 1986 by the Istituto Italiano Di Medicina Sociale and the Foundation.
Resultaterne af forskningen og drøftelserne på den internationale konference belyste en række områder, hvor ændringer i de politiske foranstaltninger ville kunne medvirke til at afhjælpe problemerne med transport mellem bolig og arbejdsplads.
The findings of the research and the discussion at the international conference highlighted a number of areas where changes in policy could contribute to alleviating the problems of commuting.
Der er bl.a. tale om følgende områder:
These policy areas include:
Transportpolitik — den kollektive trafik og privat befordring bør integreres og afbalanceres hensigtsmæssigt i forhold til hinanden.
Transport policy — the roles of public and private transport should be integrated and properly balanced.
Støtte til den kollektive trafik bør ikke begrænses til økonomiske foranstaltninger, men også omfatte funktionsmæssige foranstaltninger som f.eks. busspor, udvidet kollektiv intercity-trafik, bedre sikkerhed, særlige ordninger for skifteholdsarbejdere og folk, der arbejder om natten, osv.
Support for public transport should include not only financial measures but also functional measures such as bus lanes, extended inter-city services, improved security, special arrangements for shiftworkers and nightworkers, etc.
Socialpolitik — visse befolkningsgrupper er særlig udsat for problemer med transport mellem boligen og arbejdspladsen.
Social policy — certain groups are particularly vulnerable to commuting problems.
F.eks. er det mindre sandsynligt, at kvinder har langt til arbejde på grund af de yderligere pligter, de har i hjemmet.
Women, for example, are less likely to travel long distances to work because of their additional duties in the home.
Mindre velståendes mobilitet kan også begrænses af økonomiske faktorer.
The mobility of the less well off may also be limited by financial constraints.
Disse punkter har selvsagt konsekvenser for beskæftigelsesmulighederne.
This has obvious implications for employment opportunities.
Det er helt væsentligt at udforme politiske foranstaltninger, som begrænser sociale skævheder med tilknytning til transport mellem boligen og arbejdsplads.
It is essential to develop policies which reduce commuting-related social imbalances.
Sundhedspolitik — transport mellem bolig og arbejdsplads får helbredsmæssige konsekvenser. Mange af disse konsekvenser er direkte forbundet med transportmidlernes kvalitet. Forbedringer på dette område i form af f.eks. lavere støjniveau, færre vibrationer osv. kunne begrænse de negative helbredsmæssige virkninger.
Health policy — commuting has implications for health.
Arbejdspladspolitik — fleksible arbejdsskemaer såvel som forskudte tidspunkter for arbejdets påbegyndelse og afslutning ville kunne medvirke til at løse visse problemer.
Workplace policy — flexible working schedules, as well as staggered starting and finishing times, could help to resolve certain commuting problems.
Af andre foranstaltninger kan nævnes særlige hvileperioder for medarbejdere med langt til arbejde, specielt dem, der har hårdt fysisk arbejde.
Other measures could include special rest periods for commuters, especially those involved in heavy physical work.
Medindflydelsespolitik — mulighederne for at inddrage lønmodtagerne i beslutningsprocessen via fagforeninger, forbrugergrupper og andre pressionsgrupper er endnu ikke udforsket tilstrækkeligt.
Participation policy — the potential for involving commuters in decision making, through trade unions, consumer groups and other pressure groups has not been adequately explored.
Hvis man imidlertid indtager en positiv holdning, fremskaffer relevante oplysninger og skaber et hensigtsmæssigt forum for en debat, vil medindflydelse kunne give sig udslag i positive politiske foranstaltninger, specielt på mellemlangt og langt sigt.
However, if a positive approach is adopted, relevant information provided, and a proper forum created, participation could lead to successful policies especially in the medium and long term.
Fornyende politik — værdien af eksperimenter, såsom samkørsel i biler, telebusser osv. skal vurderes med henblik på at udbygge de ordninger, der har givet godt resultat.
Innovative policy — the value of experiments such as car pooling, dial-a-ride schemes etc. needs to be assessed with a view to extending those
Planlægningspolitik — mange af problemerne forbundet med transport til og fra arbejdspladsen er et resultat af ændringer i mønsteret for arealudnyttelse, som har udviklet sig uden hensyntagen til den organiske struktur.
Planning policy — many of the problems associated with commuting are the result of changing land-use patterns which have developed without regard to organic structure.
Udvandringen til forstæderne, sovebyer osv. og koncentrationen af industrien i store industriområder har haft en alvorlig indvirkning på midtbyområdernes rolle.
Migration to suburbs, dormitory towns etc., and the clustering of industry in large industrial estates have seriously affected the role of the city centre.
Imidlertid berører kommunikationsnettet fortsat disse områder samtidig med at der ikke er særlig stor direkte forbindelse mellem boligområder og beskæftigelsesområder, der i stigende grad bliver adskilt fra hinanden.
However, the communications network continues to converge on it, with little direct connection between the increasingly separated residential and employment areas.
For at disse problemer skal kunne løses er det helt væsentligt, at man integrerer industriplanlægning, byplanlægning og planlægning af arealanvendelse.
Integrated industrial, urban and land-use planning is essential if these problems are to be resolved.
Kun ved at kombinere udviklingstendenserne inden for hvert af disse politiske områder kan der udformes en effektiv og sammenhængende nærtrafikpolitik, og dermed vil lønmodtagerne kunne opnå en bedre livskvalitet på og uden for arbejdspladsen.
It is only through the drawing together of developments in each of these policy areas that an effective and coherent commuting policy can be formulated and the quality of life and work for commuters improved.
"... det er utænkeligt, at man vil kunne oprette et stort indre marked uden samtidig at tilvejebringe et harmoniseret socialt område og større social samhørighed på EF-plan, hvor der er tale om solidaritet mellem regioner, brancher og befolkningsgrupper ...."
"... it is inconceivable that the large-scale internal market could be achieved without it the same time establishing a harmonized social area and greater social convergence at Community level, involving solidarity between regions, sectors and categories... ".
Europa-Parlamentets resolution af 11. november 1986 om det europæiske sociale område (EFT C322 af 15.12.1986).
Resolution of the European Parliament, 11 November 1986, on the European social area (OJ C322 of 15.12.1986).
Målet med etablering af det indre marked er at genskabe vækst i økonomien og beskæftigelsen i Europa.
The creation of the internal market is aimed at regenerating economic and employment growth in Europe.
Målet med instituttets forskningsprogram om miljøet i byer var at bidrage til at opnå en bedre forståelse af nogle af de processer, der gør, at mennesker og områder bliver marginaliseret. Endvidere vil man skabe et udgangspunkt for en effektiv socialpolitik, som ville indgå i EF's politiske rammer til at klare økonomiske, sociale og miljømæssige problemer.
The Foundation's urban environment Drogramme was designed to contribute to a better understanding of some of the processes which are causing marginalisation of people and of areas. [t will also provide a basis for an effective social policy which would be an integral part of a Community policy framework to cope with economic, social and environmental problems.
Her er der bl.a. tale om ældregruppen, langtidsledige, enlige forsørgere, unge mennesker, som ofte
These groups include the elderly, the longterm unemployed, single-parent
er koncentreret i midtbyområder eller store boligkomplekser i byernes udkant.
families, young people, and they are often concentrated in inner city areas or in large housing estates on the urban fringe.
Eftersom disse befolkningsgrupper er mindre mobile (erhvervsmæssigt, socialt og geografisk) end andre befolkningsgrupper, kan de ikke bryde ud af dette forløb med afsavn, hvor de er fanget.
Being less mobile (occupationally, socially and spatially) than other sections of the population they are frequently unable to break out of the cycle of deprivation in which they are trapped.
Efter denne indledende forskning så man nærmere på de problemer, langtidsledige, ældre og unge mennesker står over for, og der blev indsamlet oplysninger om nogle af de løsninger, der indeholdt mere nytænkning.
Following this initial research, the problems facing the longterm unemployed, the elderly and young people were examined more closely, and information collected on some of the more innovative solutions.
Formidling af sociale servicetilbud, såvel statslige som frivillige, kan være en vigtig faktor, som påvirker dårligt stillede befolkningsgruppers livskvalitet.
The provision of welfare services, state-sponsored and voluntary, can be a critical factor affecting the quality of life of disadvantaged groups.
I en økonomisk situation, hvor såvel frivillige som statslige servicetilbud er truet af utilstrækkelige ressourcer, er det helt væsentligt, at disse servicetilbud formidles så effektivt som muligt til de befolkningsgrupper, der har mest brug for dem.
In an economic environment where both voluntary and state services are under threat due to inadequate resources, it is essential that such services be delivered with maximum efficiency, where they are most needed.
Dette spørgsmål, som er særdeles vigtigt i EF, blev behandlet af instituttet i projektet om Informationsformidling om servicetilbud i byer, som udgives i 1988.
This question, of particular importance in the Community, was addressed by the Foundation in its research on Providing Information about Urban Services. (Published 1988).
Langtidsledige Problemet med arbejdsløshed, navnlig langtidsledighed, er en nøglefaktor i social ulighed, og i et Fællesskab, der arbejder mod at skabe både social og økonomisk samhørighed, må dette punkt have en fremtrædende plads på dagsordenen.
The Long-Term Unemployed The problem of unemployment, particularly longterm unemployment, is a key factor in creating social disharmony and, in a Community committed to social as well as economic cohesion, must feature prominently on the agenda for action.
Faktisk kan den opmærksomhed, dette problem fortsat får, iagttages i EF's lovgivning.
In fact, the continuing attention being paid to this problem can be seen in the Community's statutory instruments.
I december 1984 vedtog Rådet en resolution, hvor man anmodede om at få udført yderligere undersøgelser om foranstaltninger og praktiske tiltag, som havde givet godt resultat i forbindelse med at bekæmpe langtidsledighed.
In December 1984 the Council adopted a resolution which called for further investigation into measures and practices which had been successful in combatting longterm unemployment.
I handlingsprogrammet om øget beskæftigelse (Rådets resolution af 22. december 1986), understregede man igen behovet for, at det var presserende at gøre noget for langtidsledige.
The action programme for employment growth, (Council Resolution of 22 December 1986), again stressed the need for urgent action in favour of the longterm unemployed.
I sine konklusioner af 1. december 1987 om initiativer til bekæmpelse af langtidsledighed tog Rådet Kommissionens meddelelse til efterretning og bad Kommissionen om så hurtigt som muligt at fremlægge et handlingsprogram til fordel for langtidsledige, hvor man skulle
In its conclusions of 1 December 1987 on action to combat longterm unemployment, the Council noted the Commission's memorandum and invited the Commission to present, as soon as possible, an action programme in favour of the longterm unemployed which should
"opfordre til samarbejde med henblik på at identificere og formidle erfaringer med tiltag, der havde givet godt resultat på EF-plan, og som kan indgå i de enkelte tandes programmer til bekæmpelse af langtidsledighed".
"stimulate cooperation with a view to identifying and disseminating at Community level successful experience which can form part of national programmes in favour of the longterm unemployed".
Instituttets bidrag til De europæiske Fællesskabers arbejde om langtidsledighed har drejet sig om lokale beskæftigelsesinitiativer.
The Foundation's contribution to the work of the European Communities on longterm unemployment has been concerned with locallybased responses to the problem.
På baggrund af tidligere arbejde om aktiviteter for arbejdsløse og det behov, der kom til udtryk i Rådets resolution af 19. december 1984, startede instituttet i forbindelse med arbejdsprogrammet for 1985 en undersøgelse om en udvalgt række lokale beskæftigelsesinitiativer.
Based on its earlier work on activities for the unemployed, and on the need as expressed in the Council Resolution of 19 December 1984, the Foundation in its 1985 work programme initiated a study to examine a selected number of locallybased projects.
I de 20 projekter, man så på, er der tale om en række servicetilbud og aktiviteter for langtidsledige, som sigter mod at opfylde forskellige behov og ikke kun er direkte relateret til beskæftigelse og arbejdsmarkedet.
The 20 projects studied provide a range of services and activities for longterm unemployed aimed at meeting a variety of needs and not just those directly related to employment and the labour market.
Projekterne blev ikke udvalgt ud fra, om de var repræsentative, men som et bredt udsnit af ordninger, som indeholdt interessante og nyskabende træk, der som gruppe betragtet ville afspejle de mange forskellige elementer, der kan iagttages i lokale sociale og økonomiske initiativer i Europa.
They were selected not as being representative, but as a broad range of schemes having interesting and innovative features which as a group would reflect the diversity apparent in Europe in locallybased social and economic initiatives.
Den endelige rapport er en oversigt over og analyse af de 20 projekter og indeholder også en gennemgang af, hvad man lære af disse projekter.
The final report provides an overview and analysis of the 20 projects as well as an examination of the lessons that can be learned from them.
Rapporten udgives i 1988.
It will be published in 1988.
Forskningen viste, at et af de vigtigste kendetegn ved lokale projekter var fremgangsmåden, hvor der typisk var tale om en blanding af institutionaliserede former for bistand og hjælp til selvhjælp, hvorved de, der var "problemet", fik lejlighed til at indgå i løsningen.
The research showed that one of the most significant features of successful locallybased projects was the manner in which they blended institutional forms of action with self-help, giving those who comprise the 'problem' an opportunity to be part of the solution.
Projekterne drejer sig også i højere grad om en udviklingsproces i lokalsamfundet på langt sigt end formidling af traditionelle produkter, som f.eks. kurser,
They are also more concerned with a longer-term local community-development process rather than with the delivery of traditional products, such as a training scheme, a work experience project and so on. Activities to build self-confidence are often
Således kan man i mange projekter iagttage kurser og aktiviteter, der fremmer personlig udvikling.
Thus, education and training courses and activities fostering personal development are to be found in many of them.
Blandt andre nøglefaktorer pegede man på lokale aktivisters eller initiativtageres rolle og spørgsmålet om tilstrækkelig og hensigtsmæssig finansiering.
The role of local activists or development agents emerged as a key factor, as did the question of adequate and appropriate funding.
I rapporten opstilles en række anbefalinger, der sigter mod at styrke lokale initiativers bidrag til at løse problemet med langtidsledighed.
The report sets out a number of recommendations aimed at strengthening the contribution of locallybased responses to the solution of longterm unemployment.
På EF-plan anbefales det, at de eksisterende foranstaltninger — Den europæiske Socialfond og/eller Programmet til fattigdomsbekæmpelse — udbygges, eller man skulle vedtage et nyt Europæisk handlingsprogram til fordel for langtidsledige.
At Community level it recommended that the existing instruments of the European Social Fund and/or the Combat Poverty Programmine should be extended or that a new European Programme of Action to Assist the Longterm Unemployed should be adopted.
Med et sådant program skulle man tilvejebringe ressourcer til bevarelse og udbygning af lokale projekter, til udvikling, demonstration og afprøvning af nye metoder og praktiske foranstaltninger, samt til yderligere forskning om initiativer i forbindelse med langtidsledighed.
Such a programme should provide resources for: the maintainance and development of locallybased projects; the development, demonstration and testing of innovative techniques and practices; and further research on responses to longterm unemployment.
Udover økonomiske ressourcer bør det afspejle et af kendetegnene ved lokale projekter, nemlig at fungere som katalysator.
In addition to providing financial resources it should reflect one of the features that is found in locallybased projects, i.e. it should act as a catalyst.
En anden anbefaling i forbindelse med initiativer på EF-niveau går ud på, at Kommissionen og organisationer som f.eks. instituttet skal se på, hvorledes de sociale og økonomiske behov, langtidsledige har, bedst kan opfyldes på en mere bredt dækkende og integreret måde.
A second recommendation for Community-level action suggests that research be undertaken by the Commission and agencies such as the Foundation to examine how the social and economic needs of the longterm unemployed can best be developed in a more comprehensive and integrated manner.
Anbefalingerne i forbindelse med initiativerne i de enkelte lande omfatter bl.a. udarbejdelse af en række foranstaltninger til at hjælpe lokale projekter.
Recommendations for national-level action include the establishment of a range of instruments to assist locallybased projects.
Disse foranstaltninger skal ikke udelukkende rettes mod aktiviteter, der vedrører arbejdsmarkedet.
Such instruments should not be directed solely towards labour market-related activities.
I 1987 indgik instituttet og CEDEFOP et samarbejde om at arrangere to workshops om langtidsledighed.
Based on collaboration between the Foundation and CEDEFOP, twin workshops on longterm unemployment were prepared during 1987.
Den første workshop, som drejede sig om vedvarende uddannelse, blev arrangeret af CEDEFOP og afholdt i Berlin d. 2.-3. november 1987.
The first, which addressed the subject of continuing education, was organized by CEDEFOP and held in Berlin, 23 November 1987.
Den anden workshop, som arrangeres af instituttet, finder sted i Dublin i marts 1988.
A second workshop being organized by the Foundation, will take place in Dublin in March 1988.
Programmet for workshop'en omfatter fire møder:
Its programme comprises four sessions:
• • man lokale initiativer i forbindelse med
• meeting the needs of the longterm unemployed.
Hvordan finansierer langtidsledighed?
• resourcing locallybased responses to longterm unemployment.
Sammenhængen mellem arbejdsløse, lokalsamfund og organisationer i forbindelse med projekter for langtidsledige.
• links with the unemployed, the local community and other agencies in projects for the longterm unemployed.