natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herefter kan resultaterne analyseres på to måder:
In this light, the analysis of the results can be made in two ways:
A. Resultaterne sammenholdes med målet med omlægningen. Resultaterne kan ikke vurderes abstrakt eller generelt - ligesom det gælder for de forskellige parters deltagelse - men skal ses i relation til den opstillede målsætning.
The results compared with the aim of the change An assessment of the results can be made not in an abstract or general fashion ­ just as with the various parties' involvement ­ but in relation to the proposed objective of the intervention.
Resultaterne kan derefter igen inddeles i resultater af teknlsk-økonomisk art og socialt betingede resultater.
The results, in turn, can be sub­divided again into results of a technical­economic kind and of a social kind.
De teknisk-økonomiske resultater er alle de aspekter som bidrager til, at man kan definere ikke blot virksomhedens produktivitet, men også dens effektivitet.
The results of a technical­economic nature are all those aspects which contribute to defining not only the company's efficiency (productivity) but also its effectiveness.
Udover evt. produktionsindikatorer skal man således også se på andre mere specifikke indikatorer såsom: kvantitative og kvalitative produktionsforbedringer, defekte produkter, omkostningsniveau, produktudvikling, effektiv indførelse af ny teknologi, stabil planlægning o.s.v..
Besides possible indicators of productivity, therefore, other more specific factors should also be taken into consideration such as: increase in quantity of production, quality, defective
De socialt betingede resultater er arbejdsforholdene (stillinger, arbejdsmiljø/arbejdsklima, løn) medarbejdernes fagmæssige holdning og tekniske viden, fravær, personaleomsætning o.s.v..
The results of a social nature are working conditions (occupation, mental-physical environment, pay), the employees' professional attitude and technical/productive knowledge, absenteeism, staff turnover, etc.
Man skal forsøge at vurdere alle disse resultater, idet der så vidt muligt anvendes kvantitative parametre.
One should try to evaluate all these results, using parameters of a quantitative kind as far as possible.
B. Resultaterne ud fra de forskellige parters vurdering.
The results according to the assessment of the various parties.
For det første drejer vurderingen sig både om de forskellige parter på virksomheden (afdelinger/niveauer) og institutioner (ledelse, fagforeninger, eksterne parter).
In the first place, the assessment concerns both the different company roles (offices/levels of the enterprise) and institutional roles (business, trade unions, third parties).
For det andet skal man søge at finde ud af, om vurderingen er et normalt led i den fase, hvor omlægningen sker.
In the second place, one should attempt to detect whether the assessment constitutes a normal phase of the process which led to the change.
Her skal man derfor ikke se på de enkelte parters vurdering men i stedet se på, hvorledes vurderingen blev foretaget: d.v.s. hvorvidt vurderingsfasen omfattede alle de institutioner og personer, der blev berørt af omlægningen.
In this case, one must, therefore, examine f not the assessment of the single parties, but rather the way in which this was made: that is to say, whether the assessment stage of the results did or did not involve all the institutional roles and persons affected by the change.
Det femte og sidste punkt drejer sig om deltagelse i forbindelse med den nye organisationsplan.
Involvement in the organisational model The fifth and final point concerns involvement in the new organisation.
På dette sidste analyseplan skal man vurdere, om og i hvor vid udstrækning deltagelse underbygger den nye organisationsmodel.
This last level of analysis.must answer the question of whether, and up to what point, involvement is a qualifying aspect of the new organisation.
I den sammenhæng har man fundet frem til to områder for analyse og eventuel klassificering af resultaterne: beslutningsstrukturen i den nye organisation i henseende til dimension og type.
In this connection, two areas of analysis and possible classification of the results have been identified: the dimensions and the type of decisionmaking system in the new organisation.
A. I forbindelse med den nye organisation er der tale om følgende dimensioner:
The dimensions of the new organisation are the following:
Rolleudvlkllngsdimensionen♦ Denne dimension drejer sig specielt om faglig udvikling (et systen hvorigennem man kan lære mere om parterne i virksomheden ­ et system hvorigennem man kan lære mere om parterne/rollerne på forskellige virksomheder).
The role development dimension. This dimension particularly concerns cognitive and professional development (a system of learning about more roles in the unit-system of learni-po about the roles in various units) .
Dimension vedr. udvikling af samfundsøkonomisk status Denne dimension drejer sig om karriereforløb og forfremmelser (højere stillingsmæssig indplacering, højere stillinger, at blive accepteret i et lokalsamfund o.s.v.) som via institutionen giver mulighed for rettigheder, beskyttelse og anerkendelse.
The socio/eco.iomic status development dimension This dimension concerns careers and the acquisition of positional advantages (higher grading, a senior professional position, acceotance in a community etc.) which allow the acqui.sition of rights and conditions of protection and recognition through the institution.
Denne dimension drejer sig navnlig om: stillings­ og lønmæssige ændringer og udvikling i forbindelse hermed.
This analysis dimension particularly concerns: charges in professional status and salary, and their development.
Organisationsplanens forskellige dimensioner er ikke i selv en definition på deltagelsens karakteristiske træk.
The dimensions of the organisation do not by themselves define the characteristics of involvement.
Den beslutningsstruktur, som organisationsdimensionen passer ind i, er den anden forudsætning.
The decisionmaking system, into which the organisational dimension fits, constitutes the other requisite.
Der kan peges på en række typer beslutninger, som bidrager til at kunne placere deltagelse i
Some types of decision can be identified which help to define the place of involvement in the particular organisational plan.
Det europæiske Institut til forbedring af Leve-og Arbejdsvilkårene
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
PARTERNES ROLLE VED INDFØRELSE AF NY TEKNOLOGI
THE ROLE OF THE PARTIES CONCERNED IN THE INTRODUCTION OF NEW TECHNOLOGY
DET EUROPÆISKE INSTITUTS PJECESERIE
INFORMATION BOOKLET SERES
DET EUROPÆISKE INSTITUTS PJECESERIE
INFORMATION BOOKLET SERIES
Det europæiske Institut til forbedring af Leve-og Arbejdsvilkårene
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions
Det europæiske Institut til forbedring af leve-og arbejdsvilkårene Loughlinstown House. Shankill, Co. Dublin. Irland. Telefon: 826888 Telex: 30726 EURF
European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions Loughlinstown House, Shankill, Co. Dublin, Ireland Tel: Dublin 826888 Telex: 30726 EURF
Teknologisk Institut, Danmark Afdeling for arbejdspsykologi Forskere : Niels Jørgen Holm, Christian Clausen Koordinator: Gert Graversen
Technologisk Institut, Tåstrup, Denmark Department of Industrial Psychology Researchers : Neils Jörgen Holm; Christian Clausen Supervisor : Gert Graveson
Copyright: Det europæiske Institut til for bedring af leve-og arbejdsvilkårene, 1985. Til ladelse til oversættelse eller kopiering skal indhentes hos European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Loughlinstown House, Shankill, Co. Dublin. Ireland.
© Copyright of The European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, 1985.
Hovedresultater
Main Findings
Medindflydelse: procedurer og aftaler
Participation procedures and agreements
Virkning og holdninger
Impact and attitudes
Det europæiske Instituts forskningsrapporter, som er resultatet af omfattende europæiske forskningsprogrammer, er arbejdsdokumenter, der giver læseren en detaljeret og tilbundsgående fremstilling af forskningsresultaterne.
The established series of European Foundation research reports, emanating from substantial European research programmes, are working documents providing the reader with detailed and in-depth research results.
Hensigten med denne nye pjeceserie er at fremlægge resultaterne på en interessant og let forståelig måde.
This new series ofinformation Booklets sets out to bring to the less specialised reader these results in a form which is both attractive and straightforward to read.
Med pjecerne ønsker instituttet at opnå to ting, nemlig I) at give en kortfattet beskrivelse af hovedresultaterne af hovedrapporterne og 2) præsentere læseren for forskellige områder af instituttets arbejde, som sigter mod at forbedre forholdene for alle dem, der bor og arbejder i EF.
The Booklets aim to achieve two things: to provide a succinct summary of the key findings contained in the full research reports and to introduce the reader to different facets of the work of the European Foundation, which is directed at improving the conditions of all who live or work within the States of the European Community.
Medarbejdernes krav omfatter normalt bl.a. garanti om tryghed i ansættelsen og omskoling samt del i overskudet — ledelsen understreger, at den ny teknologi betyder bedre jobs og et bedre arbejdsmiljø.
• Trade unions find themselves in a more difficult position than management in negotiating new technology agreements as a result of little or no external support or suitable training available to them concerning new technology developments.
Φ Nogle resultater tyder på, at ledelsen for nogle virksomheder er bange for, at de ved at give personalet medindflydelse mister noget af deres magt. • Medindflydelse er blot en af de metoder, der kan bruges til at løse nogle af vanskelighederne ved omlægninger på virksomheden.
• Nevertheless management and workforce can form successful joint agreements which prevent adverse effects of technological change whilst supporting the economic viability of the establishment.
• Den økonomiske krise påvirker medarbejdernes holdninger til ny teknologi i forbindelse med tryghed i ansættelsen mere end det at skulle arbejde med den ny teknik.
• There is evidence to suggest that some managements are afraid of the possibility of losing power to the workforce by supporting the participatory processes.
Fagforeninger er vanskeligere stillet end ledelsen i forbindelse med forhandlinger om ny tekno­logi, da de kun i ringe grad eller slet ikke får nogen støtte udefra eller har mulighed for at blive uddannet i den ny teknologi. • På trods heraf er ledelsen og medarbejderne i stand til at nå frem til positive aftaler, som forhindrer de negative virkninger af tekno­logiske omlægninger og samtidig underbygger virksomhedens økonomiske levedygtighed. • Hvis forholdene på virksomheden ikke allerede virker fremmende for samarbejdet mellem parterne, samtidig med at ledelsen er indstillet på at give medarbejderne fuldstændige og oprigtige oplysninger på det rigtige tidspunkt, og fagforeningerne er indstillet på at etablere et effektivt samarbejde, er der kun lille chance for, at de tekniske omlægninger giver gode resultater.
• Without an environment already conducive to good industrial relations in which management is prepared to present full, frank and timely information and in which unions are intent on developing effective cooperation, there is little hope of real success accompanying technological change.
Mål og metoder
Aims and methodology
I projektet har man søgt at belyse de metoder, arbejdsmarkedets parter anvender i forbindelse med ny teknologi inden for det enkelte lands rammer.
The research sought to document the existing industrial relations procedures for handling innovations within the existing national framework.
Denne pjece er en kortfattet fremstilling af første fase af et forskningsprojekt om "Parternes rolle ved indførelse af ny teknologi" i en række lande.
This report gives a brief account of the first phase of a multinational research project entitled "The role of the parties concerned in the introduction of new technology".
Projektet blev gennemført i 5 EF-lande, hovedparten i perioden 1982-83.
The research was conducted in five Community countries and the main fieldwork was undertaken in the period 1982-83.
De 5 rapporter fra de enkelte lande og den sammenfattende rapport indeholder en detaljeret fremstilling af for skningsprojektet. Disse rapporter er udgivet af Det europæiske Institut.
Detailed accounts of the research can be found in the five national reports and in the consolidated report that have been published by the Foundation.
Man så primært på det forhold, der opstår mellem arbejdsgivere og lønmodtagere, når der sker teknologiske omlægninger på virksomhederne.
The research was primarily concerned with the relationship between employers and employees as a result of technological change.
Man var interesseret i de forskellige former for aftaler og medindflydelse snarere end den ny teknologi i sig selv.
It was the method of agreement and forms of involvement that were of interest rather than the technological innovation itself.
Der fokuseredes navnlig på forandringer med hensyn til retten til at blive hørt, forhandlingsprocedurer, informationsformidling og andre måder at styre tekniske omlægninger på.
The focus was specifically on changes in consultation rights, negotiating procedures, information provision and other forms of regulating technical change.
Endvidere ville studierne kunne belyse de hindringer eller muligheder, medindflydelse giver anledning til i praksis.
Further, the studies could show the obstacles or potentialities posed for participation in very practical settings.
Ved hjælp af forskningen ville man kunne få et fingerpeg om. hvorvidt parternes position eller indflydelse undergik væsentlige forandringer i forbindelse med omlægninger, og om der var tale om væsentlige ændringer med hensyn til den måde. den ny teknik blev reguleret på.
The research could indicate if there were significant changes in the positions or influence of the parties in the introduction of change — whether any significant change was occurring in the way new technology was regulated.
Man ville navnlig kunne se, om der tegnede sig et eller andet mønster, om man valgte løsninger, som var "de bedste", eller om ny teknologi blev underlagt skriftlige aftaler, eller om problemerne forbundet hermed blev løst på mere uformelle måder.
In particular if there was any pattern emerging, any "best practices" being adopted, or if technology was being subject to written agreements or left to more informal methods of resolution.
Projektet blev gennemført i form af dybtgående case-studier i virksomheder, som var i gang med at indføre ny teknik.
The research took the form of in-depth case study investigations of companies engaged in technological change.
De pågældende 21 virksomheder blev også valgt, fordi man her havde valgt at gribe problemet an på en måde, der omfattede en eller anden form for medindflydelse.
The 21 case studies were also chosen as they had adopted some form of participative approach to the problem.
Denne pjece er godkendt af publiceringsudvalget April 1985.
This report has been approved by the Reading Committee, April 1985.
De 21 case-studier, der blev gennemført, repræsenterer et bredt tværsnit af industri og handel i Europa.
The 21 case studies that were undertaken represent a good cross section of European manufacturing and commercial activity.
I de 5 lande fordelte casene sig som følger: virksomhed ny teknik
In the five countries the distribution of cases was as follows:
Italien 1 2 3 fremstilling af fly tekstilindustri dagbladskoncern
Ireland 1 2 3
Storbritannien 1 2 3 4 den offentlige sektor fremstilling af fly tobaksfabrik dagbladskoncern tekstbehandlingsanlæg CNC-styrede maskiner automatiske procesanlæg edb-styret fotosætning og ombrydning
United Kingdom 1 2 3 4
Case-studiernes branchemæssige fordeling svarede stort set til det, man havde sigtet mod.
Federal Republic of Germany 1 2 3 4 5 in line with the distribution aimed for.
Man var af den opfattelse, at den grafiske industri, maskinindustrien og servicesektoren skulle være bredt repræsenteret, eftersom der inden for disse brancher i vid udstrækning blev indført ny teknik.
It was felt that the printing industry, mechanical engineering and the service sector should be well represented as these were areas in which important technological innovations were occurring.
Som det fremgår af oversigten, er der lagt stor vægt på disse brancher samt telekommunikation, kemisk industri og andre fremstillingserhverv.
As the table shows these sectors do figure prominently alongside telecommunications, chemicals and other manufacturing areas.
Da der er tale om forskellige lande, er det ikke alle resultaterne, der helt kan sammenlignes.
Due to different national contexts not all of the evidence in the case studies is fully comparable.
Dog svarer den væsentligste del af hver under søgelse tilde målsætninger, man var blevet enige om, og de 21 case-studier indeholder et omfattende og detaljeret materiale og er et stort bidrag til vor viden om dette område.
However, the main thrust of each study is in accord with the agreed aims and the 21 cases do give rich and detailed evidence and contribute greatly to our knowledge in this area.
På et punkt skal man være forsigtig, nemlig i forbindelse med undersøgelsernes repræsentativitet. Materialet er indhentet i 21 virksomheder, hvor man valgte at anlægge en medindflydelsesorienteret synsvinkel på ændringer, og resultaterne bør derfor ses på baggrund heraf.
One note of caution must be mentioned, and this is on the representative nature of the studies, the evidence is drawn from 21 cases that adopted a participatory approach to handling change, therefore the results should be assessed in this light.
For så vidt angår ny teknik, er der også vigtige eksempler, nemlig edb (5), CNC-styrede
Looked at in terms of innovation wc also see leading examples of technological change represented with examples of electronic data processing (5),computer numerically controlled
værkstøjsmaskiner (4). edb­styret fotosætning og ombrydning (5), automatiske procesanlæg (3) og edb­baserede informationssystemer (3).
KEYBOARD machine tools (4), computer phyto-typesetting and text capture (5), automated process machinery (3), and computer information systems (3).
Ved udvælgelsen af de 21 virksomheder er der ikke sket nogen forfordeling af økonomisk dårligt stillede eller økonomisk godt stillede virksomheder, idet disse to grupper i det store og hele er ligeligt repræsenteret.
The 21 companies did not have any bias towards either economically depressed or economically vital enterprises with roughly equal numbers of representatives.
Rammerne for aftaler i de enkelte lande på nuværende tidspunkt
Current national frameworks
Rapporterne indeholder kun få eksempler på, at ny teknologi reguleres på landsplan. Kun i Danmark har man forsøgt at løse problemet på dette niveau via en aftale mellem LO og DA.
The reports show little evidence of national level regulation of new technology, only in the case of Denmark was there an attempt made to tackle the problem at this level through an agreement made between the Labour Organisation Federation and the Employers Group.
Det var mere almindeligt, at arbejdsmarkedets forskellige parter eller statslige organer frem­lagde landsdækkende retningslinier eller anbe­falinger.
More commonly national guidelines or recommendations were promoted by the various social partners or by the State.
Heri pegede man på bestemte "egnede metoder" eller "procedurer", som man måske kunne vælge at bruge. Som helhed blev disse kun anset for at have ringe egentlig betydning for regulering af ny teknologi og konsekvenserne heraf.
These emphasized certain "good practices" or "procedures" that might be adopted.
I stedet regulerede man i altovervejende grad indførelse af ny teknologi via kollektive over­enskomstforhandlinger på virksomheds­ eller fabriksniveau, hvor personalet så forsøgte at få en vis indflydelse på væsentlige områder, som sandsynligvis ville blive ændret, når der blev indført nye maskiner eller arbejdsmetoder.
Instead, new technology regulation was predominantly achieved through the use of collective bargaining at the level of the company or plant, seeking to exercise a measure of workforce control over issues of substance that were likely to be changed by the introduction of new machinery or procedures.
Resultaterne viser, at virksomhederne i stigende grad bruger teknologiaftaler, d.v.s. virksom­heden og fagforeningen indgår en formel aftale, der specielt går på den ny teknologi og virkningerne heraf.
Evidence suggests that there is increasing use of "New Technology Agreements" whereby the employers and trade unions sign a formal agreement specifically related to the innovation and its impact.
Der var færre eksempler på denne form for aftaler i Irland og Tyskland, mens teknologiaftaler hyppigst forekom blandt fagforeninger, der repræsenterede funktionærer i Storbritannien.
These were in evidence in Denmark and UK with the specially high occurrence amongst white collar trade unions in the UK.
Indførelse af ny teknologi synes også at være karakteriseret ved, at man i virksomhederne i udstrakt grad benytter sig af interne møder og forskellige former for ikke­formaliseret medind­flydelse.
The introduction of new technology also seemed marked by the widespread use of internal consultative and informal participative procedures in companies.
Her blev der mulighed for orientering, konsultation og mere aktiv deltagelse ved indførelse af ny teknik.
Here, information, consultation and more active involvement in the innovations introduction was made possible.
Medindflydelse: procedurer og aftaler
Participatory procedures and agreements examples of this type were found especially in Denmark, Italy and Ireland.
Undersøgelserne viste, at der i ingen af eksemplerne kun var tale om én form for regulering.
Alternatively the consultation arrangements could be very specific and limited to a plant or workgroup.
I stedet benyttede virksomhederne sig af en blanding af formelle og uformelle former for medindflydelse, således at der kunne være tale om forhandlinger, konsultation såvel som orientering i forbindelse med ny teknologi.
In the cases where word processors were involved the management formed local working parties drawing on supervisors, typists and managers to select, oversee and monitor the innovation.
Det fremgik imidlertid klart, at kollektive forhandl inger var den mest almindeligt udbredte metode til at indgå detailaftaler om de vigtigste aspekter af ændringen.
The studies revealed that no one method of regulation was adopted.
I 15 af eksemplerne forholdt det sig således, at der foregik forhand linger fortrinsvis på fabriks- eller virksomhedsniveau. Forhandlingsmetoden var kendetegnet ved en række generelle træk:
Instead companies used mixtures of formal and informal methods of participation, so bargaining, consultation as well as information exercises on new technology might be used.
Nogle var meget snævert sammensat, som f.eks. partssammensatte teknologiudvalg på et højt niveau.
Fifteen cases reported that negotiations took place mostly at the plant or company level.
Disse eksempler kunne navnlig iagttages i Danmark, Italien og Irland.
The bargaining approach had some general characteristics: