natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der findes dog eet ret klart, resultat for alle industrigrenes vedkommende, nemlig at arbejderen oplever nedsat årvågenhed omkring kl. 03-00 og påny - omend i mindre grad - omkring kl. 15.00.
However, one result which appears to be fairly clear across industries is that workers suffer a drop in alertness around 3.00 am and another smaller trough around 3.00 pm.
Hvor det drejer sig om at passe maskiner i stedet for fysisk arbejde, kan disse lavpunkter have fejl og/eller ulykkestilfælde til følge.
Where machine minding rather than physical labour is involved, these troughs may result in errors and/or accidents.
Efterhånden som samfundet nærmer sig et tidspunkt med større automatisering, når et stort antal job sandsynligvis vil indebære årvågenhed og minimale fysiske anstrengelser, er det særligt vigtigt, at være klar over disse "lavpunkter" i årvågenheden, når ar bejdet tilrettelægges.
As society approaches a time of increased automation where large numbers of jobs are likely to involve vigilance and minimal physical exertion, it is particularly important to be aware of these alertness 'troughs' in the design of work.
På et noget andet område bemærkede Newbold (1926), een af talsmændene for teorien om tilbøjelighed til ulykkestilfælde, i en fodnote om en afdeling, i hvilken kvinder var beskæftiget med at pakke sæbe i trækasser, og hvor følgen var et stort antal hamrede fingerspidser, når de forskellige kvinder slog søm i kasserne, de havde pakket.
In a slightly different area Newbold (1926), one of the champions of accident-proneness theory, remarked in a footnote that in a depart ment where women were employed on packing soap tablets in wooden boxes
Da arbejdet blev lagt om, således at en eller to kvinder slog søm i for resten af kvinderne, forsvandt ulykkestilfældene praktisk talt.
When the work was re-rarranged so that one or two girls did all the nailing for the rest, the accidents practically disappeared.
Omend denne særlige situation opstod i løbet af normalt dagarbejde, viser den betydningen af arbejdsmønstret som indflydelse på ulykkes tilfældenes antal.
Although this particular situation occurred during the normal day work, It illustrates the importance of work pattern as an influence in the accident rate.
(b) Tilsynsførende kontrol.
Cb) Supervisory control.
Selv om denne faktor er nært knyttet, til arbejdsmønstre, nævnes den som en særskilt faktor i flere studier.
Although this factor is closely related to work patterns it has been mentioned as a separate factor in several studies.
Chaney og Hanna foreslår i deres rapport fra 1918, at et mindre strengt tilsyn kan være en faktor, der er an svarlig for tendensen til stigningen i ulykkestilfældene om natten.
Chaney and Hanna in the 1918 report suggest that the less rigorous supervision might be a factor responsible for tending to raise the accident rates at night.
Det er interessant, at Hill og Trist (1955) nævner de lavere tilsynsniveauer om natten som en faktor med sandsynlig relation til deres resultater vedr. færre ulykkestilfælde om natten.
It is interesting that Hill and Trist (1955) mention the lower levels of supervision at night as a factor likely to be related to their finding lower accidents at night.
Det var deres hypotese, at ulykkestilfælde (på samme måde som forsømmelser) eventuelt kan være resultatet af et
They hypothesised that accidents (like absenteeism) might be the result of a bad relationship between the individual and the employing authority.
På natskiftet med dets mindre iøjnefalden de eller nedsatte tilsynsførende kontrol burde følgen således være, at man kunne vente færre ulykkestilfælde.
It therefore follows that on the night shift where authority Is less in evidence or of a lower level, one would expect a lower accident rate.
Tilsynets virkninger kan være af betydning i denne henseende, omend argumentet, Chaney og Hanna (1918) anvender m.h.t. et. større antal ulykkestilfælde med mindre tilsyn, er mere umiddelbart plausibelt.
The effect of supervision may be important in this way, although the argument which Chaney and Hanna (1918) use for more accidents occurring with less supervision is more immediately plausible.
I industrigrenene, de undersøgte, fandtes der et problem med stort spiritusforbrug, som de mente var del vis ansvarligt for det større antal ulykkestilfælde om natten.
In the industries they studied there was a problem of high alcohol intake which they thought was partly responsible for increased accidents at night.
Det var ikke blot sandsynligt, at arbejderne tog sig en dram om aftenen, før de begyndte på deres skift, men det var også nemmere for dem at smugle spiritus ind på fabrikken og drikke på arbejdspladsen, når tilsynet var mindre strengt.
Not only was it likely that workers had a drink in the evening before the start of their shift, but it was easier for them to smuggle alcohol into the plant and drink It at work when there was less rigorous supervision.
Wedderburn (1975) understregede, at en mere uformel arbejdsorganisation finder sted under virksomhedsledernes fraværelse. Han henviser til en nylig NEDO-rapport om skifteholdsarbejde i bilindustrien (1974, Fishwick og Harling), som fandt, at natskiftet stod øverst m.h.t. produktivitet i een situation og nederst på listen i andre.
Wedderburn (1975) pointed out that in the absence of managers a more informal work organisation takes place.
Det er ret logisk, at virkningerne af tilsynsførende kontrol om natten varierer m.h.t. ulykkestilfælde alt efter tilsynets art og den uformelle arbejdsorganisation, der skabes.
It is fairly logical that the effect of supervisory control at night as regards accidents should vary depending upon the nature of the supervision and the informal work organisation which is created.
(a) Arbejdserfaring.
(a) Work Experience.
Chaney og Hanna (1918) mente, at arbejdserfaringer var en meget vigtig faktor: "Ulykkestilfældenes an tal blandt uerfarne arbejdere er jævnt højt".
Chaney and Hanna (1918) thought that work experience was a -very important factor: "the accident rates of the inexperienced worker are uniformly high".
De fortsætter med at erklære, at det afspejles i ulykkestilfældenes antal, når fuldstændigt uerfarne arbejdere ansættes på tidspunkter med stigende aktivitet i industrien: "Disse antal følger rekrutteringen med bemærkelsesværdig nøjagtighed, idet. de stiger med stigende rekruttering og falder, når rekrutteringen er faldende". Alder og erfaringer er imidlertid uløseligt blandet sammen i de fleste studier (f.eks.
They continue to say that in times of increasing industrial activity, when completely inexperienced workers are taken on, the accident rate can be seen to reflect this: "these rates follow the recruiting with remarkable exactness, rising when recruiting rises and falling when it falls"1.
Abelsdorff (1910) mente, at det lavere antal ulykkestilfælde om nat ten måske skyldes tendensen til, at der er færre uerfarne arbejdere om natten. Denne teori kan imidlertid kun under støttes, når der findes et varigt eller semi-varigt natskift.
Abelsdorff (1910) thought that the lower accident rate at night might be due to the tendency for there to be fewer inexperienced employees working at night.
Hvor arbejderne er involveret, i hurtigt roterende skiftsystemer, er det normalt for hver enkelt at arbejde på hvert skift, og de erfarne og uerfarne vil formodentligt, være lige ligt fordelt mellem skiftene.
Where workers are involved in rapidly rotating shift systems it is usual for each person to work on each shift so the experienced and inexperienced will presumably be equally divided between shifts.
Under en nærmere overvejelse af Abeldorffs kommentar er det interessant at se, at Andlauer og Metz (I967) fandt mindre hyppige, men alvorligere ulykkestilfælde på natskiftene.
It is interesting in considering Abelsdorff's comment that Andlauer and Metz (1967) and Wanat (1962) found less frequent but more severe accidents on night shift.
Man kan spekulere over, om dette er en funktion af at have flere erfarne og derfor ældre arbejdere på natskiftet, som takket være deres erfaringer udsættes for færre ulykkestilfælde, men som på grund af deres alder kræver længere tid til at komme sig efter at have været udsat for et ulykkestilfælde.
One can speculate whether this is a function of having more experienced and therefore older employees on night shift who because of their experience have less accidents but, because of their age, require more recovery time after any injury sustained.
41 undersøgte metallurgiske fabrik for at tage udendørs job i byggeindustrien.
In the spring a fairly high proportion of workers left the metallurgy plants under study for open air jobs with the construction industry.
De blev erstattet med uerfarne og mindre kvalificerede arbejdere.
They were replaced by inexperienced less qualified workers.
På dette tidspunkt forøgedes ulykkestilfældenes samlede hyppighed.
At this time the overall frequency of accidents increased.
Denne manglende erfaring var mere iøjnefaldende under natskiftet end på dagskiftet, fordi hypotesen var, at de mere erfarne arbejdstagere arbejder automatisk og lader sig derfor mindre let distrahere af det ydre miljø.
This inexperience was more obvious during the night shift than the day shift as the more experienced workers were hypothesised to work automatically and so be less attentive to distractions in the external environment.
De nyansatte arbejdere, påstår forfatterne, ville være ude af stand til at arbejde automatisk på denne måde.
The newly employed worker would, these authors said, be unable to work automatically in this fashion.
En anden faktor, man ikke har bemærket i litteraturen, men som eventuelt kan være af betydning her, er, at det er økonomisk for ledelsen at reducere arbejdsstyrken til et minimum på natskiftene.
Another factor not noted in the literature but which may be important here, is that during night shifts it is economic for the management to reduce the workforce to a minimum.
Når en arbejder er fraværende og hans arbejdskammerater må overtage hans arbejde, betyder det, at virkningerne af manglende erfaring og den heraf følgende man gel på alsidighed bliver mere markeret både m.h.t. produktion og sikkerhed.
This means that if any employee is absent and his workmates have to cover for him, the effects of inexperience and consequent lack of versatility will be more obvious, both in terms of production and safety.
(b) Personlige egenskaber.
Personality.
Man har skønnet, at der findes ca. 20% mennesker, der ikke kan tilpasse sig skifteholdsarbejde (Thiis-Evensen, 1958). Disse mennesker bliver således nødt til at forlade dette særlige jobmarked, men som Streich (1980) har understreget, bliver sådanne mennesker nødt til at forsøge at arbejde på skiftehold i øjeblikket for at etablere med sikkerhed, at de ikke kan tilpasse sig.
It has been estimated that there are approximately 20% of people who cannot adapt to shift work (Thiis-Evensen, 1958) -these people must then drop out of that particualr job market but as Streich (1980) has pointed out, at present such people must try shift work in order to be sure that they cannot adapt.
Det ville være en fordel for arbejdsgivere og arbejdstagere, hvis man kunne fastslå individuelle forskelle i evnen til at kunne tilpasse sig nat- og skifteholdsarbejde for således at vælge folk i overensstemmelse hermed.
It would be beneficial for employers and employees to be able to identify individual differences in the capacity to adapt to night and shift work and so to select people accordingly.
Häkkinen (1969) studerede skifteholdsarbejderes tilpasningsevne og fandt, at folk, der havde nemt ved at tilpasse sig, var mindre anspændte og mere selskabeligt anlagt end skifteholdsarbejdere, der havde van skeligt ved at tilpasse sig.
Häkkinen (1969) studied the adaptability of shift workers, finding that those who adapted well were less tense and more sociable than the poorly adapted shift workers.
Der var ingen konkrete forskel le mellem de to grupper rent medicinsk eller psykologisk.
There were no real differences between the two groups on medical or on most psychological grounds.
42 anspændthed og social tilpasningsevne.
The major differences were in the area of psychosomatic tension and social adaptability.
Det er imidlertid ukendt, om disse personlige egenskaber observeredes på grund af skifteholdsarbejdets virkninger eller om de var resultatet af andre faktorer, så som levevilkår eller antallet, af små børn i familien, samt andre lignende pres med en mulig gensidig indflydelse på de af skifteholdsarbejdet, forårsagede spændte forhold, for således at gøre det vanskeligere at kun ne klare livet i almindelighed.
However, it is not known whether these personality traits were seen because of the effect of shift work or whether they were a result of other factors, such as living conditions or number of young children in the family and such other pressures which could have been interacting with the tensions of shift work to make it more difficult to cope with life generally.
Med mindre prøver, som de af Häkkinen anvendte, kan påvises at have forudsigende værdi, kan de ikke med pålidelighed anvendes som udvælgelseskriterier. er.
Unless tests such as those used by Häkkinen can be shown to have predictive validity they cannot reliably be used as selection tests.
Det har vist sig, at eksempelgrupper med scoringer i yderste ende af introversion-ekstroversionsskalaen havde forskellige cirkadiske kropstemperaturkurver (Blake og Corcoran, 1972) og forskellige søvnmønstre (Tune, 1969). Folk påstås ofte at være enten 'A' eller 'B' mennesker (lærker eller ugler).
It has been shown that subjects with scores at the extreme ends of the introversión-extraversión scale had different types of circadian body temperature curves (Blake and Corcoran, 1972) and different sleep patterns (Tune, 1969).
Disse etiketter har vist sig at være en realitet m.h.t. søvnmønster, kropstemperaturændringer og urinøs katecholaminekskretion (Patkai, 1971, i Mills, 1973)· Arten og mængden af maden, der spises, har vist sig at påvirke den psykiske og fysiske arbejdsevne (Tuttle et al., 1951).
These labels have been shown to be a reality interms of sleep pattern, body temperature change and urinary catecholamine excretion (Patkai, 1971, in Mills, 1973). Type and amount of food intake has been found to affect mental and physical working capacity (Tuttle et al, 1951).
Både et meget, tungt og et meget let morgenmåltid lader til at være ugunstigt, for arbejde i almindelighed.
Both very heavy and very light breakfasts appear to be detrimental to working in general.
Ostberg (1973) har undersøgt dette emne ret indgående.
Ostberg (1973) has investigated this subject in some detail.
Han fandt, at "morgen"- og "aften"-studentergrupper udviste for skellige cirkadiske mønstre m.h.t. mundtemperatur og indtagelsen af føde, samt at spørgeskemaerne kunne skelne mellem yderliggående morgen- og aftentyper ud fra disse mønstre.
He found that 'morning' and 'evening' groups of students had different circadian patterns of oral temperature and food intake and that question naires could discriminate between extreme morning and evening types in terms of these patterns.
Östberg konkluderede, at morgen- og aftentyper blandt skifteholdsarbejdere måske påvirkes på forskellige måder, når de arbejder på natskift.
Östberg concluded that perhaps morning and evening types of shift worker are affected in different ways when working on night shifts.
Yderligere enkeltheder vedr. studier af skifteholdsarbejdere, som er nødvendige til en undersøgelse heraf, er endnu ikke blevet indsamlet. Halberg (1973 i Mills) og Rose et al.
However, the further details from studies of shift workers which are required to investigate this have not yet been collected.
De personlige egenskabers rolle for ulykkestilfældenes år sagssammenhæng er blevet understreget i litteraturen om til bøjelighed til ulykkestilfælde.
The role of personality in accident causation was emphasised in the literature on accident proneness.
Dunbar (1943, rapporteret i Richer, 1973) opdagede, at gruppen med arbejdsulykker var tilbøjelig til at være "rastløs og aktiv, mere selskabeligt anlagt (end hendes kontrolgruppe uden ulykkestilfælde), havde tendens til at modsætte sig autoritet og kunne være aggressiv".
Dunbar (1943 reported in Richer, 1973) discovered that the industrial accident group tended to be 'restless and active, more sociable (than her accident free control group), tended to reject authority and could be aggressive'.
Dunbars forskningsresultater er dog blevet draget stærkt i tvivl på grund af utilstrækkeligt mange emner eller gode hertil passende kontrolforanstaltninger.
However, Dunbar's findings have been severely questioned due to a lack of sufficient subjects or well matched controls.
Andre studier (nævnt af Richer, f.eks. Hirschberg et al., 1950; Rawson, 1944; Alexander 1949 og 1952) har anvendt og beskrevet det te freudske begreb.
Other studies (cited by Richer, e.g. Hirschberg et al, 1950; Rawson, 1944, Alexander, 1949 and 1952) have used and discussed this Freudian concept.
Mange andre, specielt læger, har stillet sig meget kritiske over for hele denne angrebsmåde (f.eks. Weinerman, 1949; Adelstein, 1952), idet de hævder, at selv om underbevidst motivation kan være et aspekt, afhænger sandsynligheden for at komme ud for et ulykkestilfælde af mange andre faktorer.
Many others, especially medical doctors have been very critical of this whole approach (e.g. Weinerman, 1949, Adelstein, 1952) saying that, although subconscious motivation may be one aspect, the likelihood of having an accident depends on very many other factors.
Eysenck (1962) har anvendt sin indadvendt-udadvendt-model for personlige egenskaber til at fremsætte hypoteser om ulykkestilfælde.
Eysenck (1962) has used his introvert-extrovert model of personality to make hypotheses concerning accidents.
Han erklærede, at udadvendte mennesker var tilbøjelige til at have ufrivillige hvilepauser i hjerneaktiviteten under ensformige arbejdsopgaver, og der er således større sandsynlighed for, at udadvendte mennesker kommer ud for ulykkestilfælde end indadvendte.
He said that extroverts were liable to have involuntary rest pauses in brain activity during repetitive operations and so, indirectly, extroverts are more likely to have accidents than introverts.
I en undersøgelse konkluderede Keehn (1961), at klinisk bevismateriale bekræfter denne teori.
Keehn (1961) concluded in a survey that clinical evidence confirmed the theory.
Fine (1963) fandt også, at udadvendte mennesker tegnede sig for flere færdselsulykker og -overtrædelser.
Fine (1963) also found extroverts to have more traffic accidents and violations.
I en indisk studie fandt Kundu (1957) imidlertid, at indadvendte mennesker er mere modtagelige for ulykkestilfælde.
However, in an Indian study Kundu (1957) found that introverts were more susceptible to accidents.
Harrington (1978) beretter om en studie af Blake og Corcoran (1972), som tyder på, at med en lav motivation er indadvendte mennesker tilbøjelige til at klare sig bedre end udadvendte, idet det modsatte er tilfældet med større motivation.
Harrington (1978) reports on a study by Blake and Corcoran (1972) which suggests that with low motivation introverts tend to do better than extroverts, the reverse being true with higher motivation.
Efterhånden som trætheden (eller tiden tilbragt med arbejdet) forøgedes, blev de udadvendte hurtigere træt end de indadvendte. Dette
However, as fatigue (or time on the task) increased the extroverts fatigued more quickly than the introverts.
44 er ganske klart et kompliceret problem, og det ville være mærkeligt, dersom der viste sig at være en direkte forbindelse mellem personlige egenskaber, ulykkestilfælde og skifteholdsarbejde under hensyn til disse tre variablers multi-dimensio-nale egenskaber.
38 characteristics of these three variables.
(c) Arbejdspres.
(c) Work Pressure.
I 1910 var Abelsdorff måske een af de første for fattere, der henviste til arbejdshastighedens indflydelse på ulykkestilfælde.
Abe.ledorff in 1910 was probably one of the first writers to mention the effect of work pace on accidents.
Han foreslog, at een af grundene til det. la vere antal ulykkestilfælde om natten kunne tilskrives det. på dette tidspunkt mere afslappede arbejdstempo.
He suggested that one of the reasons for the lower accident rates at night was that there was a more leisurely pace then.
Dette står måske i forbindelse med det tidligere nævnte, reducerede tilsyn.
This is perhaps related to the lower levels of supervision as mentioned earlier.
I 1918 foreslog Chaney og Hanna, at højere antal ulykkestilfælde på Bessemer fabrikken og valseværkerne eventuelt afspejler større produktivitet.
Chaney and Hanna in 1918 suggested that increased accidents might reflect increased productivity in the Bessemer plant and rolling mills.
Denne grund kunne dog afvises, da det viste sig, at produktionen steg under hele dag- og natskiftet, mens antallet af ulykkestilfælde nåede sit højdepunkt kl. O3.OO. Disse forfattere mente, at. den dårlige koordination, der opstår ved begyndelsen af hvert, skift , og som er mere iøjnefaldende om mandagen efter weekendpausen, er ansvarlig for ulykkestilfældene.
However, this reason could be discarded when it was seen that production rose through out the day and night shifts while the accident rate reached a peak at 3.00 am. These authors considered that the poor co-ordination, which occurs at the start of each shift and is more obvious on Mondays after the weekend break, is responsible for the accidents.
Dette understøttes af kendsgerningen, at uerfarne arbejdere er langt mere modtagelige for ulykkestilfælde.
This is supported by the fact that inexperienced workers are much more susceptible to accidents.
Chaney og Hanna erklærer, at. hvis der samtidigt med den dårlige koordination mellem nervøse og muskuløse aspekter også findes en motivation henimod større arbejdshastighed, vil der ske et ulykkestilfælde.
Chaney and Hanna say that if, along with imperfect co-ordination between nervous and muscular agents, there is also motivation towards greater speed of work then an accident will arise.
Efterhånden som anstrengelserne fortsætter, forbedres koordinationen, indtil ydelsen endelig eventuelt stiger, mens ulykkestilfældenes antal falder.
As the effort continues co-ordination improves until finally the output may rise while the accident rate falls.
Denne forklaring er interessant i forhold til en nyere studie på en metalbånd- og stålbearbejdningsfabrik i Australien (Adams, Barlow og Hiddlestone, 1980). Disse forfattere fandt færre ulykkestilfælde end ventet om natten og observerede ikke "mandagsvirkningen", som Chaney og Hanna (1918) og andre fandt.
This explanation is interesting in relation to a more recent study in a strip and sheet steel processing plant in Australia (Adams, Barlow and Hiddlestone, 1980), These authors found less accidents than expected at night and did not find the 'Monday effect' found by Chaney and Hanna (1918) and others.
I 1973 og 1974 indsamlede tal havde vist en markeret stigning i kvæstelserne i den sidste halve time af en tre-timers ar bejdsperiode. Dette fremgik imidlertid ikke af dataene for
Figures collected in 1973 and 1974 had shown a marked increase in injuries during the last half hour of a three hour working period.
Disse tal viser en støt stigning i kvæstelsernes antal henimod et højdepunkt, der strækker sig fra 40 til 70 minut ter efter en pause.
These figures show a steady increase in injury rate towards a peak which extends from 40 minutes to 70 minutes after a break.
Nedsat arbejdspres, der skaber mindre træthed og mindre stress, menes at være grunden til denne ændring.
Reduced work pressure producing less fatigue and less stress, is thought to be the reason for this change.
Det blev antydet, at der måske også skete en reduktion i antallet af arbejdstagere, der arbejdede i 90 minut ter uden pause.
It was suggested that there might also be a reduction in the number of employees who worked for 90 minutes without a break.