natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mens det i alle medlemsstater fremhæves, at ældre mennesker bor forblive hjemme og i lokalsamfundet så længe som muligt, varierer arten og omfanget af de tilbudte støtteforanstaltninger betragteligt.
While all Member States emphasise the maintenance of older people at home and in the community for as long as possible, the nature and extent of supportive services offered vary significantly.
Notits til arbejdsmarkedets parter
Attention Social Partners:
Instituttets undersøgelser af familiemedlemmernes rolle som plejere har stor betydning for arbejdsmarkedets parter.
The Foundation's studies of family care have many important implications for social partners.
Det gælder mest i forbindelse med beskæftigelseskonsekvenserne af at være plejer.
These are most pronounced in relation to the employment consequences of being a carer.
Det anslås, at der f.eks. blandt beskæftigede kvinder i Irland er 10­15%, som må opgive at arbejde for tit blive den hovedansvarlige plejer.
It is estimated that among employed women in Ireland, for example, 10-15% give up work to become a main carer.
Mange andre må omstrukturere deres arbejdsmønster, mens de, der forbliver i arbejde, kan komme til at lide af stress­relaterede problemer, umuligt tidspres, fravær og nedsat ydeevne.
Many others need to restructure their patterns of work, while those remaining in work may suffer stress-related problems, impossible time pressures, absenteeism and decreased performance.
Nogle fakta og tal taler deres tydelige sprog: i Tyskkind passes 80% af de ældre, der hai' brug loi' pleje hjemme, til' familiemedlemmer; en tredjedel af disse plejere er også i pensionsalderen.
Some facts and figures speak eloquently: In Germany, 80% of older people needing care at home are looked after by family members; one third of these carers also of pensionable age.
I Spanien er tallet endnu højere, idet slægtninge yder størstedelen af plejen i 90% af tilfældene, nar den ældre person er syg: endog 60% af enlige ældre understøttes af slægtninge.
In Spain, the figure is higher still with relatives providing most of the care in 90% of cases when the older person is ill; even among older people living alone, 60% are supported by relatives.
Og i Det Forenede Kongerige (UK) er antallet af svært handicappede på (SO ar eller mere. som bor i private husstande og hovedsageligt med familie, to tredjedele højere end antallet af ældre, der opholder sig pa hospitaler, i ældreboliger eller pa plejehjem.
And in the United Kingdom (UK), the number of severely disabled people aged 80-years and over living in private households, mainly with family, is twothirds higher than the number living in hospitals, residential or nursing homes.
For andre plejere kan arbejdspladsen være et fast ståsted i en plejers omtumlede og ofte pinefulde tilværelse, lien første undersøgelse af dette spørgsmål blev foretaget som et supplerende led i Instituttets arbejde og offentliggøres i publikationen 'Eldercare and Employment: Workplace Policies and Initiatives to Support Workers who are Carers'.
For other carers, their work may offer an anchor in the stormy, often distressing life of a carer. A first review of this issue was undertaken as an additional part of the Foundation's work and is being published 'Eldercare and Employment: Workplace Policies and Initiatives to Support Workers who are Cares'.
Størstedelen al' plejere blandt pårørende er kvinder, hvoraf mange selv er ældre.
The majority of family carers are women, many themselves elderly.
Andelen varierer Ira land lil land. men mellem to tredjedele og ire fjerdedele er i almindelighed hustruer, døtre og svigerdøtre.
The proportion varies from state to state but, in general, twothirds to three-
I de tilfælde, hvor mænd er > ■ Page 7
Page 7
Godt nyt for plejere
It's Happening Now!
De seneste initiativer til støtte for plejere omfatter: Belgien: Kontanthjælp fra socialsikringen kan nu på visse betingelser udbetales til folk, der bliver plejet hjemme.
Recent initiatives to support carers include: quarters are wives, daughters or daughters-in-law.
UK og Irland: Der udbetales økonomisk kompensation for tabt arbejdsindtægt til plejere, der yder pleje over et vist niveau.
Belgium: A social security cash benefit can now be paid under certain conditions to people receiving care at home.
Rapporten bygger både på statistiske data, nyligt gennemførte undersøgelser og samtaler med plejere.
As well as statistical data and existing studies, the report draw on material from interviews with carers.
De illustrerer nogle af de fysiske, følelsesmæssige, sociale og økonomiske omkostninger for plejerne.
These illustrate some of the physical, emotional, social and financial costs to carers.
Den fysiske del klares ofte godt, men den følelsesmæssige byrde forårsaget af ændringer i forholdet til andre mennesker, social isolering og begrænsningerne forårsaget af den ældre slægtnings afhængighed er ofte svær at udholde ­ til trods herfor udholdes byrden i mange år.
The former is often well managed, but the emotional distress caused by changes in relationships, social isolation and the limitations caused by the older relative's dependency, is often hard to bear - despite the fact that it is in fact borne over many years.
Spørgsmålene om beskæftigelse og social beskyttelse af parørende til plejekrævende slægtninge er også begyndt at komme frem i internationale organisationer som f.eks. ILO og Europarådet.
So too, the issues of employment and social protection for family carers have begun to raise their heads in international bodies such as the International Labour Office and the Council of Europe.
Disse spørgsmål kan ikke blot formentlig bidrage til de EF­dækkende bestræbelser pa at styrke forskningen, uddannelsen og informationsudvekslingen, men er også krævende og fortjener opmærksomhed pa EF­niveau.
As well as the potential contribution of European-wide efforts to strengthen research, training and exchange of information, these issues too are demanding and worthy of attention at EC level.
Denne publikation dækker udviklingen inden for forskellige områder som f.eks. aflastningsordninger, hjemmehjælp, dagcentre, økonomisk kompensation for tabt arbejdsindtægt, uddannelse og støttegrupper, og der rettes særlig opmærksomhed mod disse foranstaltningers betydning.
It will cover various developments in respite care, home services, day centres, income support, training and support groups, with attention to their effectiveness.
Sådanne initiativer drives i stort omfang af ønsket om at begrænse udgifterne og opretholde niveauet for familiens støtte som modtræk mod andre krav fra arbejdsmarkedet, familiens ændrede størrelse os ændrede
Such initiatives are largely driven by the wish to contain costs and to maintain levels of family support, against other pulls in the labour market, changing family size and relationships.
De fleste plejere klarer sig uden ret meget støtte fra formelle hjælpeinstanser, dog med undtagelse af' Danmark. Erfaringerne med pleje, de tilfredsstillende sider og byrderne beskrives levende i 'Carers Talking: Interviews with Family Carers of Older Dependent People in the European Community'.
Most carers manage with little support from formal services, with the exception of Denmark.
> > > NYT FRA EF > > >
LEGISLATION
□ Rådets førordning (EØF) nr. 3952/92 af 30. december 1992 om ændring af forordning (EØF) nr. 594/91 med henblik på en fremskyndelse af afviklingen af stoffer, der nedbryder ozonlaget.
□ Council Regulation (EEC) No 2952/92, of 30 December 1992, amending Regulation (EEC) No 594/91 in order to speed up the phasing out of substances that deplete the ozone layer.
EF-Tidende L 405. 31. december 1992. side 41.
Official Journal L 405, 31 December 1992, page 41.
3 Radels forordning (EØF) nr. 259 93 af 1. februar 1993 om overvågning af og kontrol med indførsel af affald inden lor. til og fra Det Europæiske Fællesskab.
□ Council Regulation (EEC) No 359/93 of 1 February 1993 on the supervision and control of shipments of waste within, into and out of the European Community.
EF-Tidende l JO. 6. februar 1993. side 1.
Official Journal L 30, 6February 1993 pagel.
MEDDELELSER OG OPLYSNINGER
EVFORMATION AND NOTICES
De har form af aflastningsordninger, dannelse al pressionsgrupper, der foretager lobbyvirksomhed ( Belgien. Irland og UK), uddannelse al frivillige plejere (Nederlandene og Tyskland), oprettelse af' støttegrupper samt bedre social sikring og økonomisk slotte.
They take the form of respite breaks, the development of advocacy organisations (Belgium, Ireland and the UK), training for informal carers (the Netherlands and Germany), development of support groups and improved social security and financial support.
J Forslag til Rådets afgørelse om del flerårige fællesskabshandlingsprognim ( 1993­1996) til styrkelse af de prioriterede områder af erhvervspolitikken for navnlig små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet.
□ Proposal for a Council Decision on a multinational programme (1993 to 1996) of Community measures to intensify the priority area of policy for enterprise in particular small and mediumsized enterprises (SMEs), in the Community.
EF-Tidende C30. .­ > '. februar 1993. side 8.
Official Journal C 30, 3 February 1993, page 8.
□ Forslag til Rådets forordning (EØF) om oprettelse af et finansielt samhørighedsinstrument.
□ Proposal for a Council Regulation (EEC) establishing a cohesion financial instrument.
EF-Tidende C38. 12. februar 1993- side 18.
Official Journal C38.
1 og uden for El·' udvises der stor interesse i sådanne initiativer, trods del at den traditionelle, kollektivistiske familie har overlevet i Sydeuropa, hvor der nærmest ikke lindes programmer eller en politik til støtte for pårørende plejere.
Within and beyond the EC, greater interest is being taken in stich initiatives, despite the survival of the traditional, collectivist family in southern Europe, with almost no programmes or polices to support family carers.
J /lindret forslag til Kadets forordning (EOF) om oprettelse af en samhørighedsfond.
□ Amended proposal for a Council Regulation (EEC) establishing a cohesion fund.
EF-Tidende C 38, 12. februar 1993. side 21.
Official Journal C 38, 12 February 1993, page 21.
NYE PUBLIKATIONER FRA INSTITUUET
RECENTLY PUBLISHED
• forts, fra s. 1 og finnerne er tilfredse, mens de centraleuropæiske lande ligger i bunden af skalaen ­kun 72% af tjekkerne, 65% af polakkerne og 58% af ungarerne siger, at de er tilfredse meel deres tilværelse.
• Continued from page 1
Sammen med Instituttets undersøgelser af tidsanvendelse muliggør Euro Time­unclersøgelsen en interessant historisk gennemgang af tendenserne i tidsanvendelse for visse aktiviteters vedkommende.
In conjunction with the Foundation's 'Time Budget' studies, the Euro Time survey allows for an interesting historical examination of trends in time use for certain activities.
Euro Time­undersogelsen, giver et interessant billede af, hvordan europæerne lever ­og hvordan deres livsstil varierer.
The melee of statistics thrown up by the survey provide an interesting image of how Europeans live — and how they differ in lifestyle.
F.eks. tilbringer 48% af europæerne i gennemsnit 7 timer 20 minutter på arbejdspladsen hver ugedag. Der var på undersøgelses­tidspunktet 57% af befolkningen i central­europæiske lande, der arbejdede, mod 36% i Grækenland, 38% i Spanien og 39% i Irland.
For example, 48% of Europeans spend an average of seven hours and 20 minutes at work each weekday - yet at the time of the survey, in Central European countries 57% of the population was working compared with Greece (36%), Spain (38%) and Ireland (39%).
Der er ret stor forskel på, hvad der udgør en arbejdsdag.
What constitutes a working day differs quite significantly.
Englænderne hævder, at de arbejder 6 timer 25 minutter dagligt i gennemsnit, mens portugiserne arbejder næsten to timer længere.
The British claim to work six hours 25 minutes daily on average, while the Portuguese work nearly two hours longer.
Undersøgelsen supplerer bestræbelserne på EF­plan, hvor EUROSTAT. EF's statistiske kontor, er ved at forberede en EF­dækkende undersøgelse af tidsanvendelse i samarbejde med cle statistiske kontorer i medlemsstaterne og med metodologisk vejledning fra Instituttet.
It complements efforts at European Community level, where the Statistical Office (EUROSTAT) is moving towards an EC-wide timebudget survey in conjunction with the statistical offices of the Member States and with methodological advice from the Foundation.
Det er planen, at denne undersøgelse skal udføres i sidste halvdel af 1990'eme.
It is proposed that this survey will be carried out in the second half of the 1990s.
NYT FRA INSTITUTTET ISSN 0258-1930 Nr. 36 (1993)
NEWS FROM THE FOUNDATION
Englænderne udviser störst interesse i fjernsyn, idet 91% i gennemsnit ser mere end 4 timers TV dagligt. Alternativt ser svejtseren kun fjernsyn i 2 1/2 time.
The British show the greatest interest in television, with 91% watching, on average, more than four hours daily.
Radio har den mest trofaste lytterskare i Sverige, cla svenskerne hører radio i 5 1/2 time om dagen, mod de kun 35% af italienerne, som lytter i 2 timer dagligt.
Radio has the most loyal listenership in Sweden, with Swedes tuning in for five and a half hours per clay, compared with only 35% of Italians listening for two hours daily.
Hvad de trykte medier angår, læser kun 15% af portugiserne og grækerne en avis hver dag i stærk modsætning til de 85% af finnerne.
As for the printed media, only 15% of the Portuguese and Greeks retici a newspaper every day in stark contrast with 85% of the Finns.
75008 Paris, Frankrig (tlf.: (+33 D 40 75 50 50. telefax: (+33 D 40 75 53 33) eller hos et af IP Groupes kontorer i andre lande.
(Tel: 33.1.40 75 50 SO. lax: 33.1.40 75 53 33) or from any IP Group national office.
"En generel politik for tidsanvendelse".
"Towards a General Policy on Time" European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions. (EF/89/02/EN.
Fas også pa DE, EN. ES. FR, GR, IT. NL og PT).
Also available in ES, DA, DE, FR.
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve­ og Arbejdsvilkårene er et selvstændigt EF­organ, der er oprettet ved en forordning udstedt af Ministerrådet den 26. maj 1975.
ISSN 0258 1965 Number 36 (1993) Tlie European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions is an -autonomous Community body. It was established by a regulation of tlie EC Council of Ministers of 26th May 1975.
Denne forordning var resultatet af fælles drøftelser mellem arbejdsmarkedets parter, medlemsstaternes regeringer og EF­institutionerne om, hvorledes man kunne lose de stadigt stigende problemer forbundet med at skabe lx:dre leve­ og arbejdsvilkår.
This regulation was the result of joint delilx-rations between the social partners, national government and Community institutions on the ways and means of solving the ever-growing problems associated with improving living and working conditions.
Direktør: Clive Purkiss Vicedirektør: Eric Verborgh Foresporgsler om Instituttets arbejde bedes i første omgang rettet til informationsafdelingen.
Director: Clive Ptirkiss Deputy Director: Eric Verborgh Initiai inquiries about Foundation work should be made to tlie Infonnation Section.
Nyt fra Instituttet udkommer fem gange om året på alle EF­sprog og kan kopieres uden Instituttets tilladelse, såfremt kilden er angiver Nyhedsbrevet kan fås gratis veti henvendelse til
News from tlie Foundation is published live times per year in tlie Community working languages.
Dcl Europæiske Institut til Forbedring af Leve­ og
Any items included in it may be reproduced without further permission if the source is acknowledged.
■ 48% af europæerne tilbringer i gennemsnit 7 timer 20 minutter på arbejdspladsen hver ugedag.
■ 48% of Europeans spend an average of 7 hours and 20 minutes at work each weekday.
I centraleuropæiske lande var der 57% af befolkningen, som på undersøgelsestidspunktet havde arbejde, mod 36% i Grækenland, 38% i Spanien og 39% i Irland.
In Central European countries, however, some 57% of the population were working at the time of the survey, compared with Greece (36%), Spain (38%) and Ireland (39%).
Englænderne hævder, at de arbejder 6 timer 25 minutter om dagen - portugiserne arbejder næsten to timer længere (Euro Time).
The British claim to work 6 hours 25 minutes per day - the Portuguese work nearly two hours longer. (Euro Time)
Redaktion: Bríd Nolan Layout, sats og tryk: Printset & Design Ltd., Dublin Trykt på genbrugspapir Originalsprog: engelsk ■ Med hensyn til tilfredshed med tilværelsen viste Euro Timeundersøgelsen, at 95% af danskerne, hollænderne og finnerne er tilfredse, hvorimod de centraleuropæiske lande ligger i bunden af denne skala, idet 72% i Tjekkiet, 65% i Polen og 58% i Ungarn siger, at de er tilfredse med deres tilværelse.
Telephone: Dublin (353-1) 282 6888 Fax: (353-1) 282 6456 liäitor: Brid Nolan Designed, typeset and printed by Printset & Design Ltd., Dublin. Printed on environmentally friendly paper. Originai language: English On life satisfaction, Euro Time found that 95% of the Danes, Dutch and Finns are satisfied, while Central European countries come at the bottom of this scale with 72% in the Czech Republic, 65% in Poland and 58% in Hungary saying that they are satisfied with their lives.
Arbejdsmarkedets parter SKAL samarbejde φ veralt i Europa er en stille revolution ved at føre miljøet ind
Social Partners MUST co-operate hroughout Europe, a quiet revolution is bringing the
Instituttet.
T partners can be found in several Member States, confirmed Research Manager at the Foundation, Hubert Krieger.
Men for det meste er fagforeningernes og de ansattes medbestemmelse i miljøspørgsmål stadig marginal, tøvende og spredt.
But, for the most part, the involvement of unions and employees in environmental issues is still marginal, hesitant and isolated.
CO ti lande i Europa har Instituttet kunnet foretage en sammenligning på europæisk plan af miljøbeskyttelsen, der er forbedret gennem arbejdsmarkedets parters samarbejde.
Based on an analysis of a ten­country study of the environment and labour relations in Europe, the Foundation has brought together a European comparison on the subject of improved protection of the environment through co­operation of the social partners.
M- på arbejdspladsen. Om det rent faktisk fører til en omvæltning i arbejdets udførelse eller blot er en interessant fase i arbejdspladsens udvikling må foreløbig stå hen i det uvisse.
Whether it does indeed lead to a revolution in work practices or is merely an interesting phase in the development of the workplace remains to be seen.
Der er ingen tvivl om, at miljøet nu mere end nogensinde i EU's historie kræver og i stigende grad får beskyttelse.
There is no doubt that now, more than at any other period of EC history, the environment is demanding and increasingly receiving protection.
Der er ifølge Instituttets undersøgelser heller ingen tvivl om, at arbejdsmarkedets parter nu erkender deres ansvar over for miljøet.
Nor is there a doubt, following from research by the Foundation, that the social partners now recognise their responsibilities towards that environment.
En lang række pilotprojekter og banebrydende aftaler er begyndt at komme frem. Visse bestemmelser går videre end de eksisterende lovkrav.
A large variety of pilot projects and pioneering agreements emerges.
Antallet af ensidige aktiviteter er steget stærkt i det sidste årti og ledsages af en mærkbar forøgelse af arbejdsgiversammenslut­ ningernes og de nationale fagforeningers miljokompetence og ­kapacitet.
Unilateral activities have increased significantly in the last decade, accompanied by a build­up of environmental competence and capacity of employers' organizations and national trade unions.
Miljøet er et nyt emne på dagsordenen i overens­komstforhandlingerne og betragtes normalt ikke som et emne, der kan give anledning til konflikt mellem arbejdsmarkedets parter.
A new issue on the collective bargaining agenda, the environment is not usually seen as a point of conflict between the social partners.
Der er derfor betydelige muligheder for samarbejde.
As such it offers significant opportunities for co­operation.
Stor økonomisk vækst, et godt samarbejde mellem parterne og en befolkning, der er meget bevidste om miljoproblemer vil være en støtte i nye former for samarbejde.
High economic growth, good co­operative labour relations and a public which is highly sensitive to environmental problems will support new forms of co­operation.
De første eksempler på innovative miljøaftaler mellem arbejdsmarkedets parter kan allerede iagttages i flere medlemsstater, siger Hubert Krieger, der er forskningsleder på
Already, first examples of innovative environmental agreements between social
På grundlag af en analyse af en undersøgelse af miljøet og arbejdsmarkedsforholdene i
An Urgent Necessity ustainable development is no longer an option
Belgien og Italien følger tæt efter.
Research Manager, at the launch of the
I den laveste ende af skalaen findes Spanien, Grækenland, Frankrig.
Foundation's latest study on the employment potential of sustainable development policies.
Østrig og Storbritannien.
"Most present industrial development is not sustainable", he explained.
Den nævnte undersøgelse falder sammen med Fællesskabets femte program for politik (ig handling i forbindelse med miljøet (1993­2000) 'Moden bæredygtig udvikling ' og en række andre programmer om samme emne med forskellige fokuspunkter.
The current stuck links in witli the Community's Fifth Environmental Policy and Action Programme (1993­2000), 'Towards Sustainability and a range of other programmes on the theme with differing foci.
Formålet er at indkredse virkningerne af de politiske foranstaltninger til fordel for en bæredygtig udvikling, der kan medvirke til jobskabelse.
It seeks to isolate the effects of their sustainable development policies likely to create employment.
Man vil herved påvise omfanget, typen, placeringen og tidshorisonten for jobskabelse inden for forskellige brancher som f.eks. industri, energi, transport, landbrug og skovbrug samt turisme.
From this, it will illustrate the scale, type, location and timescale of job creation in the sectors of industry, energy, transport", agriculture and forestry, and tourism.
• fortsættes s.4
• Continued on page 4
• Grøn bio-industri? • En kommentar fra Direktøren • Den bæredygtige by • Unge byplanlæggere forener sig
• Green Bio-Industry? • A Note from the Director • The Sustainable City • Young Urban Planners Unite
Grøn bio-industri?
Green Bio­Industry?
En kommentar fra Direktøren lællesskabets femte
A Note from the Director n unwillingness or inability he Community's to communicate could cost
Det synes at være
Fifth Programme
Rapporten afspejler gennem de argumenter og dilemmaer, der blev fremført af de adspurgte, de mange indviklede problemer,der er forbundet med et stadigt følsomt emne ­ nemlig miljoet.
Bio­industries have the capacity to improve our environment, it concludes, provided communications between science, industry and the public is radically and urgently improved.
1\*J \*J definerer bæredygtighed som "en politik og strategi for fortsat økonomisk og social udvikling, der ikke overbelaster miljøet og de naturressourcer, hvis kvalitet menneskets fortsatte aktiviteter og yderligere udvikling afhænger af'.
Environment (1993­2000) defines sustainability as "a policy and strategy for continued economic and social development without detriment to the environment and the natural resources on the quality of which continued human activity and further development depend".
det gennemgående tema i en rapport, der for nylig er udarbejdet på grundlag af Instituttets forskning på det bioteknologiske område.
Genetic engineering is neither intrinsically dangerous nor intrinsically without danger, concluded the report.
Det konkluderes i rapporten, at bio­industrierne er i stand til at forbedre vort miljø, forudsat at kommunikationen mellem videnskaben, industrien og offentligheden forbedres radikalt og hurtigt.
While biotechnology can be used to improve the environment, the conditions for implementing these developments must be negotiated if they are to attain their objectives in a manner acceptable to everyone.