natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I samme periode faldt andelen af heroinrelateredeovertrædelser i samtlige de EU-lande, for hvilke derforeligger data, undtagen i Østrig og Det Forenede
Over the same period, the proportion of heroin-relatedoffences decreased in all EU countries from which data areavailable, except Austria and the United Kingdom, where
Kongerige, hvor andelen voksede(182
0.2% and 34% of inmates(188) have injected drugs while it increased(182
I modsætning hertil er de kokainrelaterede overtrædelsers andel af samtligenarkotikalovovertrædelser steget siden 1998 i alle de
In contrast, cocainerelated offences have increased as a proportion of all drug offences since 1998in all countries providing data except Germany, which in prison.
Ifølge data fremlagt af Reitox-knudepunkterne
reported downward trends(183
(176)Se tabel DLO-4 i Statistical bulletin 2005.(177)Loven om afkriminalisering af stofbrug og besiddelse til eget brug blev vedtaget i november 2000 og trådte i kraft i juli 2001.(178)Se tabel DLO-3 i Statistical bulletin 2005.(179)I Nederlandene defineres »hårde stoffer« som rusmidler, der udgør en uacceptabel risiko for folkesundheden, såsom heroin, kokain, ecstasy og lsd.(180)Følgende lande har over tid opdelt narkotikalovovertrædelser efter stof: Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Litauen,Luxembourg, Malta, Nederlandene (kun »bløde stoffer«/cannabis og »hårde stoffer«), Østrig, Portugal, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige.
(176)See Table DLO-4 in the 2005 statistical bulletin.(177)The law to decriminalise drug use and possession for use was passed in November 2000 and came into effect in July 2001.(178)See Table DLO-3 in the 2005 statistical bulletin.(179)In the Netherlands, ‘hard drugs’ are defined as drugs that pose unacceptable public health risks, such as heroin, cocaine, ecstasy and LSD.(180)The following countries provided a breakdown by drug or drug offences over time: Belgium, the Czech Republic, Germany, Spain, France, Ireland, Italy,Lithuania, Luxembourg, Malta, the Netherlands (only ‘soft drugs’/cannabis and ‘hard drugs’), Austria, Portugal, Slovenia, Sweden and the United Kingdom.
Kapitel 7: Kriminalitet og fængsler har mellem 0,2 og 34%af alle indsatte(188
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe
) brugt stoffer intravenøst, mens de har været i fængsel. Dette rejserspørgsmål om adgang til sterilt sprøjteudstyr og hygiejniskdelingspraksis blandt de indsatte og den potentiellespredning af smitsomme sygdomme.
Assistance and treatment for drug users in prison long waiting lists for treatment; Sweden reportsovercrowded prisons and reduced prison staff levels; and,in Romania, appropriate legislation is lacking.In Cyprus,even though there is no integrated support programme forimprisoned drug users, some prevention measures aretaken.
fremgik af en evaluering af det stoffrie område i et østrigskfængsel, at indsatte, der var blevet løsladt fra det stoffrieområde, blev dømt igen betydeligt sjældnere end indsatte,der var blevet løsladt fra almindelige fængselsafdelinger(35%i forhold til 62%).
Education and training activities represent generalprevention strategies.
Hjælp og behandling til stofbrugere i fængsel
In most EU and candidate countries,such activities have been carried out for both drug users inprisons and prison staff.
Den mest almindelige behandlingsmetode er stoffribehandling, som findes i alle medlemsstater (undtagen Cypern og Letland), om end mulighederne varierer.Behandlingscentre inden for fængselsmiljøet tilbyder støtteog behandling samt efterbehandling i mange lande, f.eks.Belgien, Tjekkiet, Grækenland, Luxembourg og DetForenede Kongerige.
Among the countries reportingsuch activities are Estonia, Spain, Cyprus, Hungary,Slovenia and Romania (Reitox national reports).
I alle medlemsstater og kandidatlande findes derforskellige systemer, som skal sikre, at stofbrugere ifængsel kan komme i behandling, om end der er storeforskelle med hensyn til udbuddet af tjenester ogadgangen hertil.
In all Member States and candidate countries, there aresystems of one kind or another in place to ensure thatassistance for drug users in prison is available, althoughthe variety of services and their availability differsconsiderably.
En tydelig tendens er den stigendeerkendelse af, at indsatte har samme rettigheder somresten af befolkningen med hensyn til adgang tilsundhedstjenester, herunder hjælp og behandling tilstofbrugere (WHO Regional Office for Europe, 2002;Irlands, Litauens og Finlands nationale rapporter).
A notable trend is the increasingacknowledgement of the fact that prisoners have the samerights as the rest of the population concerning access tohealthcare, including assistance and treatment for drugusers (WHO Regional Office for Europe, 2002; Irish,Lithuanian and Finnish national reports).
Blandtde tjenester, der bør stilles til rådighed for indsatte, erforebyggelsesstrategier, herunder stoffrie programmer,afgiftningsbehandlinger, metadonbehandling ogbehandling med andre stoffer, rådgivning og uddannelse.
Among theservices that should be made available to prisoners arestrategies for prevention, including drugfree programmes,detoxification treatments, methadone and other substancestreatments, counselling and education.
Blandt de lande,derhar meldt om en betydelig udvidelse af adgangentilmedicinsk støttet behandling, hører Frankrig,hovedsageligt med buprenorphin, og Irland (nationale Reitox-rapporter).
However, countries report various problems with theprovision of adequate assistance.
I Nederlandene tilbydes medicinskstøttet behandling kun indsatte, der afsoner en kortfængselsstraf, og som anvendte metadon før fængslingen,mens det første metadonbehandlingsprogram med14klienter blev indført i et varetægtsfængsel i Polen.
For instance, theavailability of services is precarious in Estonia; no specificservices are available for drug users in Latvia; Poland has
Den seneste udvikling med hensyn til at bekæmpespredning af smitsomme sygdomme i fængsler
In the ‘new’ Member States, drugfree units have been established in most countries. An
I Cypern er der truffet visseforebyggelsesforanstaltninger, selv om der ikke findesnoget integreret støtteprogram for indsatte stofbrugere.
Often, informal cooperation mechanisms at locallevel have been forerunners to more stable institutionalisedforms.
Uddannelsesaktiviteter udgør generelleforebyggelsesstrategier.
Prison is a particularly detrimental environment for problemdrug users and there is a broad political consensus on theprinciple of treatment as an alternative to prison.
I de fleste EU- og kandidatlande erder gennemført sådanne aktiviteter for både indsattestofbrugere og fængselspersonale.
Thealternatives to prison that may be offered to drug-usingoffenders cover a range of sanctions that may delay, avoid,replace or complement prison sentences for those drugusers who have committed an offence normally sanctionedwith imprisonment by national law.
Blandt de lande, derhar meldt om sådanne aktiviteter, er Estland, Spanien,Cypern, Ungarn, Slovenien og Rumænien (nationale Reitox-rapporter).
The selected issuefocuses on those measures that have a drug-relatedtreatment component.
Antallet afprimære hiv-test steg med det 2,6-dobbelte i forhold til2002, selv om antallet af positive test kun steg lidt.Rådgivningstjenesterne før og efter test er også blevetforbedret med hensyn til såvel kvantitet som kvalitet.IRumænien blev der i samarbejde med en rækkeinternationale ikke-statslige organisationer (ngo’er) udvikletprogrammer, der tager sigte på at forhindre spredning afhiv/aids i fængsler og blandt indsatte.
In most countries, treatment is usually provided inresidential settings, but the possibility also exists to followoutpatient treatment programmes.
Et andet forebyggelseselement er oprettelsen af stoffrieafdelinger inden for fængslerne.
Since the 1960s, UN and EU agreements, strategies andaction plans have several times reaffirmed andstrengthened the principle of providing treatment,education and rehabilitation as an alternative to convictionand punishment for drugrelated offences.
Deltagelsen sker frivilligt,generelt efter at indsatte stofbrugere har underskrevetskriftlige erklæringer om at acceptere visse betingelser,f.eks. at aflægge periodiske urintest.
This has beentranslated into national legislation in EU Member States,and the criminal justice systems as well as health and socialservices systems have been adapted accordingly.
Spanien er det eneste land, der systematisk gennemførernåle- og sprøjtebytteprogrammer i fængsler.
European evaluation studies of treatment as an alternativeto prison are rare and partly inconclusive.
I 2003 blevder som led i disse programmer udleveret i alt18260sprøjter.
However,consistent with other treatment research, retention intreatment proves to be a key indicator of success and dropout rates are one of the biggest problems for alternatives toprison.
Der er ingen planer om at gennemførelignende programmer i andre medlemsstater ogkandidatlande.
Evidence suggests that it is the quality of treatmentprovided and not the route of the client into treatment that isimportant for treatment success.
Årsberetning 2005: Narkotikasituationen i Europa domstole og fængsler og narkotikabehandlingstjenester. Imange tilfælde har uformelle samarbejdsmekanismer pålokalt plan været forløbere for mere varigeinstitutionaliserede former.
Chapter 7: Crime and prison issues methadone before imprisonment, whereas in Poland thefirst programme ofmethadone treatment with 14 clientswas introduced inaremand prison.
Alternativer til fængsling: målretning af indsatsenover for lovovertrædere blandt problematiskestofbrugere i EU, i EONN — Årsberetning 2005:udvalgte temaer
evaluation of the drugfree zone in one Austrian prisonshowed that prisoners released from the drug-freezonewere sentenced again significantly less oftenthanprisoners released from normal units in the prison(35% compared with 62%).
Sædvanligvis benyttes det almindeligebehandlingssystem ved behandling af lovovertrædere medproblematisk stofbrug.
The most common treatment modality in prisons is drugfree treatment, which exists in all Member States (except Cyprus and Latvia), although availability varies.
I de fleste lande tilbydesbehandlingen normalt i stationære behandlingsmiljøer, mender er også mulighed for at følge ambulantebehandlingsprogrammer.
Treatmentcentres within the community provide support andtreatment as well as aftercare in many countries, e.g.Belgium, the Czech Republic, Greece, Luxembourg and the United Kingdom.
Siden 1960’erne har FN- og EU-aftaler, -strategier og-handlingsplaner gentagne gange bekræftet og styrketprincippet om behandling, uddannelse og rehabiliteringsom et alternativ til domfældelse og straf fornarkotikarelaterede overtrædelser.
In Estonia, the situation regarding the prevention of thespread of HIV improved in 2003. The number of primary HIV tests increased 2.6-fold compared with 2002,although the number of positive tests increased onlyslightly.
Dette er blevet omsat tilnational lovgivning i EU-medlemsstaterne, og destrafferetlige systemer såvel som sundheds- ogsocialsystemerne er blevet tilpasset i overensstemmelsehermed.
Pre- and post-test counselling services alsoimproved in terms of quantity as well as quality.
Navnlig unge stofbrugere risikerer at komme indien ond cirkel med stoffer og kriminalitet, og der synes atvære en særlig vilje til at undgå at fængsle ungelovovertrædere.
In Romania, programmes aimed at preventing the spread of HIV/AIDS in penitentiaries and among prisoners weredeveloped in cooperation with some international nongovernmental organisations (NGOs).
Europæiske evalueringsundersøgelser af behandling somalternativ til fængsling er sjældne og til delsufyldestgørende.
In most countries, the availability of substitutionmaintenance treatment inside prison is not the same as itsavailability outside prison.
I overensstemmelse med andenbehandlingsforskning viser en fastholdelse i behandlingensig imidlertid at være en vigtig succesindikator, ogfrafaldsprocenter er et af de største problemer i forbindelsemed alternativerne til fængsling.
Only in Spain is maintenancetreatment widespread, with 18% of all prisoners, or 82%of problem drug users in prison, receiving this treatment.Luxembourg also has high coverage.
Meget tyder på, at det erkvaliteten af behandlingen og ikke klientens vej ind ibehandling, der er vigtig for en vellykket behandling.Behandling som et alternativ til fængsling synes at fungerebedst, hvis de stofafhængige er motiverede til at gå ibehandling, og hvis behandlingsfaciliteterne følger godekliniske standarder og har tilstrækkeligt og kvalificeretpersonale.
Countries reportingconsiderable increases in the availability of medicallyassisted treatment include France, mainly withbuprenorphine, and Ireland (Reitox national reports). In the Netherlands, medically assisted treatment isavailable only for short-term detainees who used
Gennemførelsen af alternative foranstaltninger til fængslinger imidlertid forbundet med visse vanskeligheder som følgeaf de forskellige administrative systemer, der er involveret,og de forskellige principper, som disse bygger på.
Spain is the only country systematically implementingneedle and syringe exchange programmes in prisons.In2003, these programmes distributed a total of18260syringes.
Derudfoldes bestræbelser på at formindske afstanden mellemretssystemet og sundheds- og socialsystemerne gennemkoordineringsstrukturer og -initiativer, dvs. mellem politi,
Implementation of similar programmesisnot foreseen in other Member States and candidatecountries.
EONN (2004a): Årsberetning 2004: Narkotikasituationen i Den Europæiske Union og Norge.
EMCDDA (2004a), Annual report 2004: the state of the drugs problem inthe European Union and Norway, European Monitoring Centre on Drugsand Drug Addiction, Lisbon.
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Lissabon.
Butler, G. K. L. and Montgomery, A. M. J. (2004), ‘Impulsivity, risk takingand recreational ‘ecstasy’ (MDMA) use’, Drug and alcohol dependence76,pp.55–62.
Overdosis — en væsentlig årsagtil undgåelige dødsfald blandt unge. Det Europæiske Overvågningscenterfor Narkotika og Narkotikamisbrug, Lissabon.
Overdose — a major cause ofavoidable death among young people, European Monitoring Centre on Drugs and Drug Addiction, Lisbon.
EuroHIV (Det Europæiske Center for Epidemiologisk Overvågning af Aids)(2004):HIV/AIDS surveillance in Europe, end-year report, 2003, No 70.Institut de Veille Sanitaire, Saint-Maurice.
EuroHIV (European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS)(2004),HIV/AIDS surveillance in Europe, end-year report, 2003, No70,Institut de Veille Sanitaire, Saint-Maurice.
FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet,Wien.
WHO (2005), ‘Effectiveness of drug dependence treatment in preventing HIV among injecting drug users’, Evidence for action technical papers, finaldraft, March 2005, WHO, Geneva.
FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet, Wien.
UNODC (2003b), Ecstasy and amphetamines: global survey 2003, United Nations Office on Drugs and Crime, Vienna.
FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet, Wien.
kg509562InsideEN 19/10/05 11:21 Page 88
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer2005 — 89 s. — 21 x 29,7 cm ISBN 92-9168-224-1
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities2005 — 87 pp. — 21 x 29.7 cm ISBN 92-9168-227-6
Publikationens indhold er ikke nødvendigvis udtryk for de officielle holdninger hos EONN’s partnere, EU-medlemsstaterne eller Den Europæiske Unions eller De Europæiske Fællesskabers institutioner eller agenturer.
The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the EMCDDA’s partners, the EU Member States or any institution or agency of the European Union or European Communities.
© Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, 2006
© European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, 2006
Gengivelse er tilladt med kildeangivelse
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Politikker og lovgivninger
Policies and laws
Tiltag over for narkotikaproblemer i Europa — en oversigt
Responding to drug problems in Europe — an overview
Amfetaminer, ecstasy og andre psykotrope stoffer
Amphetamines, ecstasy and other psychotropic drugs
Opioidbrug og intravenøs stofbrug
Opioid use and drug injection
Narkotikarelaterede smitsomme sygdomme og narkotikarelaterede dødsfald
Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
Dette er den 11. årsberetning fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, og den foreligger i år på 23 europæiske sprog.
This is the 11th annual report of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, available this year in 23 European languages.
Når man ser tilbage på agenturets årsberetninger over de sidste mange år, kan man næsten ikke undgå at lægge mærke til, at de tilgængelige oplysninger i dag er meget mere detaljerede end tidligere, hvilket afspejler en mere kompleks situation, både hvad angår brugen af ulovlige stoffer i Europa og den måde, hvorpå Europa håndterer narkotikaproblemet.
Looking back across the reports issued by the agency over the years, it is hard not to be struck by the growth in the level of detail in the information now available — reflecting a more complex situation both in the use of illicit drugs in Europe and in the way Europe responds to the drug problem.
kolossal indsats for at løse denne type problemer, og der er gjort konkrete fremskridt.
and tangible progress has been made.
Det har betydet, at de politiske beslutningstagere i Europa har måttet træffe svære valg, hvilket de har gjort i stor målestok efter nøje at have undersøgt de foreliggende oplysninger.
This has meant that European policymakers have had to make difficult choices, and they have largely done so after carefully studying the available evidence.
Et sådant politisk perspektiv fortjener ros.
Such a policy perspective should be applauded.
I den globale debat om narkotikaproblemet skortes der ikke på retorikken, når det gælder behovet for en afbalanceret og evidensbaseret tilgang.
The global debate on the drug problem is not short on rhetoric regarding the need for a balanced and evidence-based approach.
Denne retorik er, måske mere end noget andet sted, blevet til virkelighed i Europa.
In Europe, perhaps more than anywhere else, this rhetoric has become reality.
Selv om der er forskel på medlemsstaternes narkotikaproblemer og indsatsprioritering, er alle enige om, at det er vigtigt at udveksle oplysninger og at samarbejde med henblik på at begrænse narkotikaudbuddet og afbalancere indsatsen for at begrænse henholdsvis udbuddet og efterspørgslen. Der er stigende enighed om, at de svære valg med hensyn til, hvilke programmer og aktioner der er i EU-borgernes bedste interesse, bør træffes med udgangspunkt i den foreliggende dokumentation.
Despite differences between our Member States in the details of the drug problems they each face and in their priorities for action, there is common agreement on the importance of sharing information and cooperating in order to reduce the supply of drugs as well as on the need to balance supply reduction activities with demand reduction measures, and there is a growing consensus regarding the need to be guided by the evidence in making hard choices about what programmes and actions are in the best interests of our citizens.
Den europæiske tilgang er ikke blot synlig i den nye europæiske narkotikastrategi, men også i de nationale narkotikastrategier, som medlemsstaterne har vedtaget, i Europas styrkede og forenede stemme på dette område og i EONN’s arbejde, idet vi stræber mod at yde vores bidrag til at muliggøre beslutningstagning på et velinformeret grundlag gennem forelæggelse af en nøje, objektiv og videnskabelig analyse af de oplysninger, der er tilgængelige om narkotikafænomenet i Europa.
This European approach is manifested not only in the new European drug strategy, but also in the national drug strategies that our Member States have adopted, in the stronger and more unified voice that emerges from Europe on this issue, and in the work of the EMCDDA as we strive to play our part in facilitating informed policymaking by providing an unbiased and scientifically rigorous analysis of the information available on the drug phenomenon in Europe.
Mængden af de oplysninger, som ligger til grund for vores analyser, er vokset betydeligt.
The information available to support our analysis has grown considerably.
Dette års beretning er baseret på data fra de 25 EU-medlemslande og Norge samt data fra Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet, hvor sådanne foreligger.
This year’s report is based on data from the 25 EU Member States and Norway and, where available, from Bulgaria, Romania and Turkey.
Der er ikke blot sket en stigning i antallet af lande, som indgiver oplysninger, men også i antallet af sammenlignelige oplysninger fra hvert af disse lande.
Not only has the number of countries providing information increased, but the amount of comparable information available from each has continued to grow.
Oplysningerne giver os et langt mere præcist billede end nogensinde af narkotikasituationen i Europa og udviklingstendenserne på området.
This information provides us with a far more detailed picture of the European drug situation and its dynamics than ever before.
Det er EONN’s opgave at undersøge denne kompleksitet, klarlægge, hvilke fælles erfaringer landene har gjort, og kommentere de forskelle, der er.
It is the EMCDDA’s task to explore this complexity, drawing together common experiences where they exist as well as commenting on differences.
Ved at investere i dataindsamling og deltage i Narkotikaovervågningscentrets arbejde er medlemsstaterne blevet bevidste om, at nabolandenes problemer i dag kan blive deres egne i morgen.
In investing in data collection and collaborating in the work of the centre, our Member States have come to understand that their neighbours’ problems today may become their own problems tomorrow.
Denne bevidsthed er synlig i Den Europæiske Unions nye narkotikastrategi og tilhørende handlingsplaner, som underbygges af enigheden om vigtigheden af at indsamle og udveksle oplysninger, behovet for at identificere og udbrede god praksis, og værdien af samarbejde og koordineret indsats over for den trussel, som narkotika udgør over for både EU-borgernes sundhed, trivsel og sikkerhed.
This awareness is evidenced in the new European Union drug strategy and its accompanying action plans, which are underpinned by consensus on the importance of collecting and sharing information; the need to identify and disseminate good practice; and the value of cooperation and coordinated action in response to the common threat to the health, well-being and security of our citizens posed by drugs.
Narkotikabrug er et komplekst emne, hvor simple konklusioner ikke er nok.
Drug use is a complex issue, and it is not one that lends itself to simple conclusions.
Én konklusion kan der dog klart drages ud fra erfaringerne på europæisk plan — vi har lært, at det ikke blot virker at arbejde sammen, men at det også er altafgørende, hvis vi effektivt skal håndtere de udfordringer, brugen af ulovlige stoffer stiller os over for.
However, one conclusion does clearly emerge from the European experience — we have learned that working together not only works but is also indispensable if we are to develop effective responses to the challenges presented to us by the use of illicit drugs.
De tilgængelige oplysninger minder os også om behovet for løbende overvågning og farerne ved efterladenhed.
A reflection on the information available also reminds us of the need for continued vigilance and of the dangers of complacency.
Denne beretning anslår en advarende tone i forbindelse med narkotikarelaterede hiv-infektioner og narkotikarelaterede dødsfald. Ikke desto mindre er der i Europa gjort en
Warning notes are sounded in this report in respect of drugrelated HIV infections and drugrelated deaths.
• Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union — især Den Horisontale Narkotikagruppe — og Europa-Kommissionen
• the European Parliament, the Council of the European Union — in particular its Horizontal Working Party on Drugs — and the European Commission;