natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ved hjælp af indikatorer at "kortlægge" forstyrrelserne, man mistænker for at oprinde fra arbejdsvilkårene; at etablere indflydelsens relation til arbejdssituationen og
"plotting", by means of indicators, the disruptions which are suspected of having an origin in working conditions; ii. establishing the relationship of influence between the work situation and the disruptions thus "plotted"; iii, evaluating, in monetary and nonmonetary terms, the impact of these disruptions on the "economic system".
Men vanskelighederne opstår i samme øjeblik, man forsøger at omsætte disse almindelige principper til praksis.
But as soon as one tries to put these very general principles into practice, difficulties occur.
For det første vanskeligheder med at konstruere indikatorerne, der skal repræsentere arbejdssituationer og som samtidigt selv skal være målelige.
Difficulties, firstly, in constructing the indicators, which must be representative of the work situations and at the same time must lend themselves to measurement.
M.h.t. disse to punkter støder man på afvigende meninger, ja, endog afvigende teorier.
On these two points divergent ideas and even theories are met with.
Hver indikator befinder sig i skæringspunktet for tre koordinater (tidsmæssige, rummæssige og so ciale), og de forskellige implicerede grupper har varierende meninger om valgene, der skal træffes inden for hver af dimensionerne
Each indicator is situated at the inter section of three co-ordinates (temporal, spatial and social) and the
Der findes ingen a priori grænse for antallet af indikatorer, man kan anvende, men kun få af alle disse tænkelige indikatorer er faktisk blevet brugt i de hidtil udførte studier.
There is no a priori limit to the number of indicators that may be used, but only a small number of all the indicators that can be envisaged have actually been used in the studies carried out to date.
"Indflydelsens relationer", som vi har beskrevet, kan for det andet heller ikke behandles som enkle, linieformede kausalitetsrela tioner med virkninger og årsager.
Then, the "relationship of influence" of which we have spoken cannot be treated as a simple linear relationship of causality, with an effect and a cause.
En kausal forbindelse er kendeteg net af et bundt konvergerende indikatorer. Ud fra et meget strengt synspunkt bliver stor sandsynlighed det højeste, man kan tilskrive denne forbindelse.
A causal link will be denoted by a bundle of convergent indicators; the most that will be attributable to this link, in all strictness, will be a strong probability.
Og den kausale forbindelse må anses for at være cirkulær, fordi de etablerede "virkninger" eventuelt på deres side kan blive "årsager" i de fleste tilfælde.
And the causal link will have to be regarded as circular, because in most cases the identified "effects" may be capable of becoming "causes" in their turn.
Det er derfor, vi lige fra starten bliver nødt til at give afkald på Taylor-teoriens me kanistiske og overforenklede logik, der stadig er stærkt domine rende i praksis, og udvide analysen til at omfatte socialøkonomiske dimensioner, for således at give os mulighed for at etablere nøgle punkterne for intervention i det komplekse system, formerne for arbejdsorganisation udgør.
This is why we must abandon, right at the outset, the mechanistic and simplistic logic of Taylorian theory, still pre-eminent in practice, and extend the analysis to include socio-economic dimensions, thus giving ourselves a chance to establish the key points of intervention in the complex system constituted by modes of work organization.
Endelig opfatter økonomer som regel produktionen som en en kelt "kombination af faktorer"; de er kun interesseret i resultatet og ignorerer spørgsmålet om, hvorledes arbejdsprocesserne faktisk organiseres.
Finally, economists usually regard production as a simple "combination of factors" and are only interested in the result, ignoring the ques tion of how the work process is actually organized.
Traditionelle regnskabsmetoder har således udviklet sig ud fra et andet synspunkt, der snart skulle vise sig at være uegnet til en vurdering af de fra utilfredsstillende arbejdssitua tioner hidrørende "skjulte omkostninger", ligegyldigt om disse om kostninger afholdes af virksomheden selv eller videregives til andre økonomiske organer ("eksternaliserede omkostninger").
Thus traditional accounting methods, developed from a different viewpoint, soon proved unsuitable for assessing the "hidden costs resulting from unsatisfac tory work situations, whether those costs are borne by the enterprise itself or are passed on to other economic agents ("externalized costs").
Det må dog indrømmes, at berigelsen af disse metoder ved hjælp af omkost- ningsregnskabsmodellen har gjort det muligt at afsløre og måle en betydelig del af disse omkostninger.
Admittedly, the enrichment of these methods with the help of the cost accounting model has made it possible to reveal and to measure a sub stantial part of these costs.
Det drejer sig imidlertid kun om kortsigtede omkostninger, etableret af lederne af de tilgrundlig gende produktionsenheder.
But these are only short-term costs identified by the managers of the basic production units.
(sundhed, arbejdsløshed, alderdom), ikke vist interesse i at eva luere disse.
The public bodies, for example, which have to bear a sizeable proportion of the externalized costs (health, unemployment, old age) have not so far shown much interest in evaluating them.
At gå videre med undersøgelsen af forgreningerne af
Going any further in exploring the ramifications of the economic impact
108 arbejdssituationernes økonomiske virkning betyder, at man må opgive den rent tekniske mening om evalueringsopgaverne og afsløre deres sociale eller måske oven i købet politiske art. Der er to grunde hertil.
106 of work situations means abandoning the purely technical view of eval uation operations and revealing their social or even political nature.
Den første er, at omkostningerne ikke er en ukompliceret regnskabsmæssig kendsgerning: de får kun mening inden for et so cialt, universelt rum, af hvilket de afspejler de dominerende re lationer og kulturelle værdier.
The first is that cost is not a straightforward accounting fact: it has meaning only in a social universe of which it reflects the dominant relationships and cultural values.
På virksomhedsplan er omkostninger ne uadskillelige fra den gældende form for arbejdsorganisation, hvis udvikling de både udtrykker og støtter.
At firm level, cost is inseparable from the type of work organization in force, of whose development it has been both the expression and the support.
På makro-økonomisk plan er forestillingen om omkostningerne nært knyttet til den ideologiske opfattelse af et gennemsigtigt marked, der tillader en strengt ra tionel udregning af monetære gevinster og tab, og som samtidigt er associeret med massen af de lovbestemte eller kontraktlige normer, der definerer de sociale relationer og de indbyrdes institutionelle afhængighedsforhold på et givet tidspunkt.
At the macroeconomic level the notion of cost is closely associated with the ideological conception of a transparent market permitting a strictly rational imputation of monetary profits and losses, and is associated also with the body of statutory or contractual norms defining social relationships and insti tutional interdependences at any given moment.
Den anden grund er, at en evaluering af arbejdssituationerne ikke kan begrænses til en beregning af de monetære omkostninger.
The second reason is that evaluation of work situations cannot be re stricted to a calculation of monetary costs.
De strukturelle variabler, bestemmende for en virksomheds lang sigtede evne til at afpasse sig efter et økonomisk og socialt miljø, der er blevet specielt "turbulent", er dårligt egnede til en bereg ning af denne art og har mere til fælles med metoderne, der er ud viklet til at identificere vilkårlige fænomener.
The structural variables determining a firm's long-term ability to adapt to an economic and social environment that has become particu larly "turbulent" are ill-suited to a calculation of this type and have more in common with the methods developed to pin down random phenomena.
På området, vi er interesseret i, befinder forsøgene på at komme fremad i denne ret ning sig dog endnu kun på begyndelsesstadiet.
But in the area we are interested in, the attempts made to progress in this direction are still only in their infancy.
Introduktionen af sociale indikatorer har været en interessant, men dog endnu kun tøvende indsats med sigte på at bygge en bro mel lem arbejdssituationerne og en økonomisk sfære, som ikke er reduce ret til dens monetære dimensioner.
The introduction of social indicators has been an interesting, but as yet timid, effort to throw a bridge between work situations and an economic sphere not reduced to its monetary dimension.
De rentabilitetsmæssige ufrihe der, som almindeligvis fremsættes som uovervindelige hindringer for krav, der sigter på at beskytte arbejdernes personlige "potentiel" mod for tidlig nedslidning, bør derfor relativeres med en samtidig bedre forståelse af arbejdssituationernes sande virkning.
The profit ability constraints generally put forward as insurmountable obstacles to claims aimed at protecting workers' personal "potential" from pre mature wear and tear should be relativized as a result and, at the same time, the true impact of work situations should be better apprehended.
Her igen mangler det fornødne forksningsarbejde.
But here too the necessary research work is lacking.
Det samme gælder for relationerne mellem arbejdssituationerne og de økonomiske systemers effektivitet (samlede effektivitet og
The same is true of the relations between work situations and the efficiency (overall efficiency and efficiency in individual industries) of economic systems, although it is emerging with increasing clarity
109 effektiviteten i de enkle industrigrene), selv om det bliver til tagende klart, at arbejdssituationerne er et centralt element i så danne systemers konkurrencedygtighed.
107 that work situations are a central element in the competitiveness of such systems.
På dette plan - endnu mere end på det tidligere - kan det økonomiske aspekt ikke reduceres rent regnskabsmæssigt, men viser sig at være gennemsyret af de sociale relationer, bestemmende for produktionsapparatets iboende fleksibi litet og spændinger.
At this level, even more than at the previous one, the economic aspect cannot be reduced to accounting terms but proves itself to be permeated by the social relationships determining the elasticity and tension inherent in the productive apparatus.
I dag er en omfattende omlægning af de produktive aktiviteter · og produktionsformerne ved at komme i gang i alle vestlige national økonomier i et forsøg på at genvinde muligheden for en afbalanceret, langsigtet udvikling, sammenlignelig med den, der gav disse økono mier deres usædvanlige kraft i perioden, der begyndte efter 2. ver denskrig.
Today an extensive remodelling of productive activities and forms of production is under way in all the developed Western economies in an attempt to regain a capacity for balanced long-term development comparable with the one that gave them their exceptional vigour in the period starting after the Second World War.
Som i 1930'erne er det arbejdets status, der er kernen i alle disse ændringer.
As in the 1930s, the status of work is at the heart of these changes.
Med arbejdets status mener vi vilkårene, under hvil ke det udføres, faktorerne, der bestemmer dets omkostninger, anerken delsen af færdigheder, de forskellige arbejderkategoriers lagdelinger, relationerne mellem arbejde og ingen arbejde o.s.v.
By the status of work we mean the conditions under which it is done, the factors determining its cost, the recognition of skills, the stratification of different categories of worker, the relationships between work and non-work, and so on.
Selv om det end nu ikke er muligt at definere indholdet heraf, er det klart, at det i fornyelsen af formerne for arbejdsorganisation gælder om at skabe nye rum, som kan være sociale, nationale eller transnationale, men som defineres af et sæt homogene koordinater.
Although it is not yet possible to define its content, it is clear that what is at stake in the renewal of modes of work organization is the creation of new spaces, which may be social, national or transnational but which are defined by sets of homogeneous co-ordinates.
Det er vores mening, at indsatser til en evaluering af arbejds situationerne bør styres af henvisninger til dette makroøkonomiske perspektiv.
We consider that it is by reference to this macroeconomic perspective that the effort to evaluate work situations should be guided.
Men ud fra et nyt, frembrydende synspunkt begynder man at omlæg ge produktionsafdelingen inden for en bredere ramme med nye dimensio ner for en hensigtsmæssig økonomisk evaluering.
But under a view that is now beginning to emerge, the production unit is starting to be relocated within a wider framework which provides new dimensions for a relevant economic evaluation.
Når man går længere end revisorens fotografiske angrebsmåde, gøres der således en indsats for at forstå de strategiske variabler, som giver mulighed for en etablering af arbejdssituationernes lang sigtede virkninger på de produktive strukturers demografi, epidemio logi, tilpasningsevne o.s.v. over for deres konkurrerende miljø.
Thus, going beyond the accountant's photographic approach, an effort is being made to apprehend the strategic variables which make it possible to ascertain the long-term effects of work situations on the demography, epidemiology, adaptability, etc, of productive structures faced with their competitive environment.
Disse variabler befinder sig på grænsen mellem produktionsafdelingen og samfundet som helhed, og de danner overgangsruterne fra mikro- til makro-økonomi.
Situated on the frontier between the production unit and society at large, these variables constitute routes of transition from the micro to the macro-economy.
Som rummæssig dimension demonstrerer de eksternaliserede virk ninger således også det indbyrdes forhold mellem den sociale virke ligheds forskellige niveauer og varsler virkningerne på de enkelte mennesker og samfundet af vedtagne holdninger og beslutninger, der træffes i selve virksomheden.
Thus too, in the spatial dimension, the externalized effects demon strate the interconnection between the different levels of social reality and signal the repercussions on individuals and the community of attitudes adopted and decisions taken within the enterprise.
Området på begge sider af disse undersøgelsesveje er desværre i det store og hele endnu ikke blevet undersøgt.
Unfortunately, the area on either side of these paths of investigation is largely unexplored.
Vi har understre get, at de til udarbejdelsen af nærværende rapport undersøgte stu dier hovedsageligt var begrænset til arbejdssituationernes mest umid delbare aspekter.
We have emphasized that the studies examined for the preparation of this report were limited in the main to the most immediate aspects of work situations.
Herudover er det påkrævet, at der udføres en gennem gang og undersøgelse af en samling fænomener, som er essentielle for en bedre forståelse af disse situationers økonomiske eftervirkninger.
Beyond this, a survey and investigation of a collection of phenomena essential for a better appreciation of the economic repercussions of these situations remains to be undertaken.
Er det tilstrækkeligt hertil at følge vurderingsaspektet med dets "lange kæde af grunde, der er så nemme og ligetil?"
To do this, is it sufficient to follow the surveyor with his "long chain of reasons, simple and easy"?
Vi har set os nødsaget til at drage værdien af en eensidet evaluering af ar bejdssituationerne i tvivl, idet vi peger på, at hverken genstanden, der skal evalueres, eller de kausale relationer eller målingen af koordinaterne var klare og særskilte enheder, der kunne manipuleres af den vurderende.
We have felt impelled to call in question the validity of a one-sided evaluation of work situations, pointing out that neither the object to be evaluated, nor the causal relationships, nor the measurement co-ordinates were clear and separate entities open to manipulation by the evaluator.
Alle elementer, ud fra hvilke denne arbejder, sid der i virkeligheden fast i et netværk af modsigende skikke, og det er først efter at denne har valgt et synspunkt, d.v.s. en angrebsmåde, at elementerne bliver bestemt og evalueringsopgaven kan bringes til afslutning.
All the elements on which he works are in fact caught up in a network of contradictory practices, and it is only after he has chosen a point of view, an approach, that the elements will be determined and the evaluation operation can be carried through to completion.
Hvor uundværlige eksperternes bedømmelser end måtte være, er de kun bedømmelser, der tilbydes "til gennemsyn".
Judgments by experts, indispensable though they may be, are only judgments offered "on approval".
Det kan ikke understreges for stærkt, at i sociale anliggender kan målinger ikke finde sted uden normer, og at der ikke findes nor mer, som ikke er politiske.
It cannot be stressed too much that in social matters there can be no measurement without norms and there are no norms that are not political.
Det er derfor, der ikke kan ske nogen acceptabel evaluering i sociale anliggender undtagen efter afslutningen af en modsigende proces - en proces, som er en integreret del af evalueringsmetoden.
That is why there can be no acceptable evaluation in social matters except at the end of a contradictory process, a process which is an integral part of the evaluation method.
Kort sagt betyder dette, at evalueringen ikke kan reduceres til en opgave, afgrænset af en tidsgrænse.
That is to say, in short, that evaluation cannot be reduced to an oper ation circumscribed in time.
Det drejer sig tværtimod om en aktivitet, i hvilken det sidste ord aldrig bliver sagt; men det er dog alligevel ikke kun tom snak uden videnskabelig værdi.
On the contrary, it is an activity in which the last word is never spoken; but nonetheless it is not simply idle chatter with no scientific value.
Disse drøftelser ignorerer ikke den videnskabelige metode til trods for,
These discussions are no strangers to the scientific method despite what used to be thought by
111 hvad meningerne plejede at være blandt sådanne folk, for hvem viden skab blot er en akkumulation af kundskabsemner, d.v.s. produktet af anvendelsen af en universel metodologi på en tidligere eksisterende realitet.
109 those for whom science was just an accumulation of additive items of knowledge, the product of the application of a universal methodology to a pre­existing reality.
Selv inden for naturvidenskaberne er den aktuelle epistemologi- ske tænkning ikke længere i overensstemmelse med dette meget enkle synspunkt.
Even in the natural sciences contemporary epistemological thought no longer accords with that excessively simple view.
Naturens art betragtes nu i relation til det eksperimen telle apparat, der danner genstanden for studien (hvad Bachelard henviser til som "fænomenernes teknik"), samt i relation til angrebs måderne, som muliggør en forståelse heraf, d.v.s. at den kan inklu deres i et system af fremstillinger.
The nature of nature is now considered in relation to the experimental apparatus ■ which constitutes the object under study (what Bachelard calls "phenomeno­technique") and in relation to the approaches which enable it to be understood, ie to be brought into a system of representations.
Situationen inden for moderne fysik, der siden århundredets begyndelse har været delt mellem to fundamentalt modsatte visioner om, hvad der er virkeligt, danner et slående eksempel på indsatser, der er gjort ud fra modstridende synspunkter til godtagelse af denne realitet, og er samtidigt et perfekt eksempel på umuligheden af at forene disse i en helt igen nem samlet teori.
The situation of modern physics, which has been divided since the beginning of the century between two fundamentally opposed visions of the real, provides a striking example of efforts made, from conflict­ing points of view, to accept this reality and at the same time of the impossibility of reconciling them in a thoroughly unified theory.
De større kundskaber viser sig ikke blot at være resultatet af en konfrontation med realiteten, men også forfølgelsen af en debat mellem videnskabsmænd.
The growth of knowledge proves to be not only the outcome of a confronta­tion with reality but also to be the pursuit of a debate between scien­tists.
Sidstnævnte kan dog ikke udvikle sig i et tomrum. Langt fra kun at adlyde en lutret kundskabslogik er deres spørgsmål og fortolkninger dybt rodfæstede i værdierne og konflikterne, der opstår i det "civiliserede samfund", de tilhører.
But the latter do not evolve in a void; their questions and interpretations, far from only obeying a purified logic of knowledge, are deeply rooted in the values and conflicts occurring in the "civil society" to which they belong.
Debatten, ud fra hvilken vi kan vente formuleringen af almene kund skaber, foregår således langt uden for murene af Bachelards "viden skabelige by".
So the debate from which we can expect the formulation of common knowledge is carried on well beyond the walls of Bachelard's "scientific city".
det europæiske institut til forbedring af leve-og arbejdsvilkårene
european foundation for the improvement of living and working conditions
Copyright: DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG
Copyright of THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS, 1981
I forbindelse med arbejdsprogrammet for 1979 iværksatte Instituttet en undersøgelse af skifteholdsarbejde indenfor den kemiske industri.
Under its work programme for 1979» "the Foundation commissioned a survey of shiftwork in the chemical industry.
Formålet med denne undersøgelse var at identificere de væsentligste karakteristika i den kemiske industri i hvert land samt at undersøge tre centrale aspekter af skifteholdsarbejde i denne sektor, nemlig, udbredelsen af skifteholdsarbejde, forskellige mønstre samt den situation arbejdstagere, der arbejder på skift, befinder sig i.
The purpose of this survey was to identify the main characteristics of the chemical industry in each country, and to study three principal aspects of shiftwork in this sector, namely the spread of shiftwork, shiftwork patterns, and the situation of the workers engaged in shift work.
Resultatet af undersøgelsen, 9 rapporter, blev evalueret af arbejds markedets parter og regeringsrepræsentanter på et seminar, der blev afholdt i Dublin den 22., 23. og 24. oktober i960.
The survey resulted in nine reports which were evaluated by the social partners and government representatives at a seminar held in Dublin on 22, 23 and 24 October I98O.
På baggrund af de resultater, der var blevet indsamlet i de enkelte lajide, fandt man det påkrævet at lave en komparativ undersøgelse, som kunne give forskningsarbejdet europæisk dimension.
In the light of the results compiled at national level, it was felt necessary to undertake a comparative study which would give the research a European dimension.
Dette skete i form af en samlet rapport, som udarbejdedes af Hr. Y. Dricot, under vejledning af Hr. J.J. Danis, Projektleder ved Instituttet. Den samlede rapport blev forelagt Instituttets Publiceringsudvalg, som er et organ sammensat af repræsentanter fra Fagforeningerne, arbejdsgiverne og regeringerne.
This took the form of a consolidated report, drawn up by Mr. Y. Dricot, under the guidance of Mr. J.J. Danis, a Project Manager at the Foundation.
Dette bind indeholder den samlede rapport samt evalueringsrapporterne, der blev udfærdiget af repræsentanter fra Fagforeningerne, arbejds giverne og regeringerne på baggrund af arbejdsgruppemøder på et seminar i Dublin den 22., 23. og 24. oktober I98O.
This volume contains the consolidated report together with the evaluation reports drawn up by representatives of the trade unions, employers and governments, based on working group meetings at a seminar held in Dublin on 22, 23 and 24 October I98O.