natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sideløbende har EU udviklet politikker til begrænsning af de enkelte medlemsstaters samlede emissioner ved at indføre juridisk bindende grænseværdier.
In parallel, the EU has developed polices limiting the total emissions of each Member State, setting legally binding limits.
Direktivet om nationale emissionslofter er et centralt aspekt af EU's politik.
The 'National Emissions Ceiling Directive' (NECD) is a key EU policy.
Kvælstof er et vigtigt næringsstof i naturen.
Nitrogen is an essential nutrient in nature.
Vores krop udnytter rent faktisk reaktive kvælstofformer til at danne proteiner.
Reactive nitrogen forms are actually used by our bodies to produce proteins.
Men overskydende kvælstof kan føre til alvorlige miljø- og sundhedsproblemer.
However, excess nitrogen can lead to severe environmental and health problems.
Der dannes "syreregn", når der er store mængder svovl- og kvælstofilter til stede i luften.
'Acid rain' forms when high levels of sulphur and nitrogen oxides are present in the air.
En af de store succeshistorier inden for luftforureningspolitikken i de seneste årtier har været den massive reduktion af svolvdioxidemissionerne.
One of the great success stories of air pollution policy over the last decades has been the massive reduction in emissions of sulphur dioxide.
EEA's 32 medlemslande reducerede svovlemissionerne med 70% mellem 1990 og 2006.
The 32 EEA member countries reduced sulphur emissions by 70 % between 1990 and 2006.
Indsatsen over for kvælstof har imidlertid ikke været helt så vellykket.
Nitrogen, on the other hand, has not been dealt with as successfully.
Mens svovlemissionerne er faldende, er kvælstof nu det vigtigste forsurende stof i vores luft.
With sulphur emissions declining, nitrogen is now the principal acidifying component in our air.
Landbrug og transport er hovedkilderne til kvælstofforurening.
Agriculture and transport are the main sources of nitrogen pollution.
Landbruget tegner sig for mere end 90% af ammoniakemissionerne (NH
Agriculture is responsible for more than 90 % of ammonia (NH
Dengang voksede nælderne omkring en kompostbunke, der også blev brugt som mødding til hønsemøg.
Having picked him up and brushed him off, Anna notices nettles everywhere. She has vivid memories of them as a child in a neighbour's garden.
Det var ikke et tilfælde – den brændende plante er tegn på høje kvælstofkoncentrationer i jorden.
Then the nettles grew around a compost heap that was also used as a dump for poultry dung.
"Eutrofiering" er den mest sandsynlige årsag til eksplosionen af brændenælder omkring Johan. Dette fænomen forekommer, når for mange kemiske næringsstoffer (som N) findes i et økosystem enten på landjorden eller i vandet.
That was no coincidence — the stinging plant is an indicator of high nitrogen concentrations in soils.'Eutrophication' is the most likely cause of this explosion of stinging nettles surrounding Johan.
I vandet fører det til overdreven plantevækst og efterfølgende forrådnelse, hvilket igen har eftervirkninger som f.eks. iltsvind.
In water, excessive plant growth and subsequent decay occur, which in turn leads to further effects including oxygen depletion.
Fisk og andre dyr og planter kvæles efterhånden, fordi ilten slipper op. Overfloden af brændenælder her viser, at selvom Natura 2000-området er fredet, er det ikke immunt over for luftbårne kvælstofrester.
Fish and other animals and plants ultimately suffocate as the oxygen supply is used up.The abundance of the nettles here suggests that despite being a protected habitat, the Natura 2000 site is not immune from airborne nitrogen deposits.
Hegnet omkring området giver ingen beskyttelse – man vil faktisk kun kunne beskytte området fuldstændig mod luftbårne stoffer ved at opføre et drivhus omkring det.
The fence protecting the area offers no defence — in fact building a greenhouse around the area would be the only way to protect it totally from airborne substances.
disse grænseværdier inden 2010. EEA mener, at der stadig er behov for yderligere reduktioner af emissionerne for at sikre en ordentlig beskyttelse af miljø og sundhed.
Member States should meet these ceilings by 2010.The EEA considers that further emission cuts are still needed in order to properly protect environment and health.
En EEA-analyse af de nyeste tal for de nationale emissionslofter (2) viser, at 15 medlemsstater forventer, at de ikke når mindst et af deres fire lofter, mens 13 forventer, at de ikke når målene for de
An EEA analysis of the most recent NECD data (2) indicates that 15 Member States expect to miss at
Indsatsen for at afbøde klimaændringerne vil forbedre luftkvaliteten
Climate change mitigation efforts will improve air quality
I januar 2008 foreslog Europa-Kommissionen en klima- og energipakke, der skal:
In January 2008, the European Commission proposed a Climate and Energy package to:
Det skønnes, at ovennævnte pakke vil begrænse udgifterne til at opfylde EU's luftforureningsmål med 8,5 mia. EUR om året.
It has been estimated that the above package will cut the cost of meeting EU air pollution targets by EUR 8.5 billion per year.
Besparelserne for de europæiske sundhedstjenester kan være helt op til seks gange højere end dette tal.
The savings to the European health services could be as much as six times that figure.
Den indsats, der er nødvendig for at opfylde disse mål, vil også begrænse luftforureningen i Europa. For eksempel vil både en bedre energieffektivitet og øget brug af vedvarende energi medføre en lavere forbrænding af fossilt brændsel, som bidrager kraftigt til luftforureningen.
The efforts required to meet these targets will also cut air pollution in Europe.
Disse positive bivirkninger kaldes for "sidegevinsterne" ved klimaændringspolitikken.
These positive side effects are referred to as the 'co-benefits' of climate change policy.
• forbedre energieffektiviteten med 20% inden 2020.
• reduce greenhouse gas emissions by 20 % by 2020;• increase the share of renewable energy by 20 % by 2020;• improve energy efficiency by 20 % by 2020.
Europa‑Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft for Europa.
Task Force on Reactive Nitrogen (TFNr), Convention on Long-range Transboundary Air Pollution: http://www.clrtap-tfrn.org/?q=node/1.
Vurdering af ozonindholdet ved jordniveau i EEA's medlemsstater med fokus på langsigtede tendenser (under udarbejdelse).
Assessment of ground-level ozone within the EEA member countries with focus on long-term trends (in preparation).
Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram 2002–2012 (1600/2002/EF).
The Sixth Environment Action Programme of the European Community 2002–2012 (1600/2002/EC).
(fine partikler), der skal være opfyldt i 2015.
(fine particulate matter), to be attained in 2015.
Europa-Kommissionen skoser også landene for ikke at have overholdt de tidligere værdier og har indledt traktatbrudsprocedurer, når der ikke er skitseret tilstrækkelige foranstaltninger, der skal forbedre resultaterne.
The European Commission is also taking countries to task for having missed earlier limits and, where sufficient measures have not been outlined to improve performance, has begun infringement proceedings.
Senere samme aften ser Anna på nyhederne i tv, at regeringen har udsendt en advarsel om luftkvaliteten på grund af de høje ozonniveauer, der ligger over EU's grænseværdier.
Later that evening Anna, while watching the evening news, sees that an air quality warning has been issued by the government in response to high ozone levels beyond the EU threshold.
Personer med åndedrætsbesvær anbefales at træffe forholdsregler som f.eks. at undgå at dyrke krævende motion, mens ozonniveauet er højt.
The warning advises people with breathing problems to take precautions such as avoiding strenuous exercise while the ozone levels remain high.
Belgien, Frankrig, Tyskland og Nederlandene mener, at nye politikker og foranstaltninger, som endnu ikke er gennemført, vil hjælpe dem med at nå deres 2010-emissionsmål.
Belgium, France, Germany and the Netherlands believe that new policies and measures, not yet enacted, will help them reach their 2010 emissions ceilings.
Desuden tror adskillige andre medlemsstater, at de vil klare sig bedre end deres oprindelige mål.
In addition, several other Member States believe they will over achieve their original ceilings.
Ændring af den fælles landbrugspolitik
Taking CAP in hand
Reform af den fælles landbrugspolitik
Reform of the Common Agricultural Policy
En skrumpende ressource Næsten 80% af europæerne bor i storbyer, byer eller byområder, fjernt fra landbrugets realiteter.
A shrinking resource Almost 80 % of Europeans live in big cities, towns or the urban settlements between the two, far removed from the realities of agriculture.
Vores landdistrikter har ikke desto mindre kolossal betydning med hensyn til at levere fødevarer, råvarer, brændstof og fritidsmuligheder.
Our rural landscape nevertheless has a huge significance in terms of providing food, raw materials, fuel and recreational opportunities.
Den fælles landbrugspolitik i sammenhæng
The CAP in context
Den fælles landbrugspolitik blev indført i 1962 og forbruger 40% af det samlede EU-budget.
The CAP was introduced in 1962 and consumes 40 % of the entire EU budget.
I 2007 udgjorde dette mere end 54 mia. EUR.
In 2007 this translated into over EUR 54 billion.
Landbruget bidrager med 1,2% af EU's BNP og 4,7% af alle arbejdspladser i EU (1).
Agriculture contributes to 1.2 % of EU GDP and 4.7 % of all jobs in the EU (1).
Den fælles landbrugspolitik har to "søjler": fra det oprindelige mål om at øge fødevareproduktionen, og man fokuserer mere og mere på udvikling af landdistrikter og miljømål.
The CAP currently has two 'pillars': production and there is a stronger focus on rural development and environmental objectives.
Den fælles landbrugspolitik er i øjeblikket genstand for et "sundhedstjek", som gennemføres af Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og EU medlemsstaterne.
CAP is currently undergoing a 'health check' by the European Commission, the European Parliament and Members States.
I forbindelse med drøftelserne af politikkens fremtid er EEA også i færd med at forberede en analyse af den fælles landbrugspolitik, hvor man fokuserer på at "målrette" støttens "miljøudgifter".
In the context of the discussions on the future of the policy, the EEA is also preparing an analysis of the CAP focusing on 'targeting' of the subsidy's 'environmental' spending.
Hvor bruges pengene, og hvilke virkninger har det?
Where is the money going and what effect is it having?
Udgiftsmønstre inden for den fælles landbrugspolitik
What follows is a preview of some of our findings.
• Under søjle I ydes der direkte støtte, og der gennemføres markedsinterventioner for at sikre fødevareproduktionen og landmændenes indkomst og for at gøre det europæiske landbrug mere konkurrencedygtigt.
• Pillar I provides direct aid and market interventions to secure food production and farmers' income, and making European agriculture more competitive.
Den udgør størstedelen af budgettet og tegner sig i 2006 for 77,5% af de samlede udgifter under den fælles landbrugspolitik.
It is the dominant part of the budget, responsible for 77.5 % of the total CAP expenditure in 2006.
intervention på landbrugsmarkederne.
CAP expenditure patterns
EEA har analyseret det nuværende udgiftsmønster for at se, hvordan den fælles landbrugspolitik kan bidrage til at bevare landbrugsjord med høj naturværdi.
• Pillar II recognises the central role of farming as a supplier of food and goods, as the cornerstone of rural societies and as a potential environmental manager.
Oplysningerne inden for landene er langt mindre detaljerede. Derfor har EEA ydet støtte til casestudier i Nederlandene, Estland, Frankrig, Spanien og Den Tjekkiske Republik i et forsøg på at opnå en mere detaljeret evaluering af udgifterne.
The measures, implemented through Rural Development programmes, are aimed at restructuring the agriculture sector and encouraging environmental protection, diversification and innovation in rural areas.
Landmændene forvalter halvdelen af EU's areal og har en kolossal indflydelse på Europas jord, vand og biodiversitet.
Farmers manage half of the EU's land area and have a huge impact on Europe's soil, water and biodiversity.
De nyeste analyser viser, at landbruget bruger halvdelen af det vand, der er til rådighed i Sydeuropa.
Recent analysis shows that agriculture uses half of the water available in southern Europe.
I EU-15 er landbruget skyld i næsten halvdelen af kvælstofforureningen i floderne, 94% af ammoniakemissionerne og 9% af de samlede drivhusgasemissioner.
In the EU-15, farming causes almost half of the nitrogen pollution in rivers, 94 % of ammonia emissions and 9 % of total greenhouse gas emissions.
Men den traditionelle landbrugsdrift har formet vores landskab og påvirket de dyr og planter, der lever der.
However, traditional agricultural practices have shaped our landscape and influenced the animals and plants living there.
Mange af vores sjældneste arter er rent faktisk afhængige af, at den traditionelle landbrugsdrift fortsættes.
Many of our rarest species are actually dependent on the continuation of traditional farming practices.
Landbrugsjord med høj naturværdi (HNV) er jord, der er særlig rig på levesteder og bevaringsværdige arter. Disse områder er ofte forbundet med traditionelt eller lavintensivt landbrug, som ikke er særlig økonomisk.
High nature value (HNV) farmland is land that is particularly rich in habitats and species of conservation concern.
De fleste landmænd har intensiveret deres produktion eller opgivet landbruget helt – tendenser, der truer de naturlige levesteder.
Most farmers have intensified production or abandoned farming altogether — trends that threaten natural habitats.An important agriculture policy challenge is to provide economic incentives to farmers for a continuation of wildlife friendly farming practices.
Den fælles landbrugspolitik har gennemgået en række grundlæggende reformer siden sin fødsel i en tidsalder med fødevaremangel efter krigen.
As a result the EEA has supported case studies in the Netherlands, Estonia, France, Spain and the Czech Republic in an attempt to evaluate spending in more detail.
Støtten er i stadig større grad blevet afkoblet
Pillar I provides direct aid to farmers and intervention in agricultural markets.
Lande med en stor andel af landbrugsjord med høj naturværdi modtager forholdsvis lidt under søjle I på budgettet for den fælles landbrugspolitik (fig. 1).
Countries with a high share of HNV farmland receive comparatively little under Pillar I of the CAP budget (Figure 1).
Dette er ikke overraskende, eftersom denne søjle oprindelig var produktionsrelateret og er mest almindelig i områder med intensivt landbrug.
This is not surprising given that this pillar was originally production-related and is most common in areas of intensive farming.
Udgifterne pr. hektar under søjle II (udvikling af landdistrikter) stiger generelt med andelen af landbrugsjord med høj naturværdi.
Pillar II (rural development) expenditure per hectare generally increases with HNV farmland share.
Men udgifterne til miljøordninger i landbrugsområderne – det aspekt, der hænger tættest sammen med bevaring – har ikke nogen tæt sammenhæng med andelen af landbrugsområder med høj naturværdi i de undersøgte områder (fig. 2).
However, spending on agri-environment schemes — the element most related to conservation — is not strongly connected to the amount of HNV farmland in the areas studied (Figure 2).
Det skal også bemærkes, at denne intervention udgør mindre end 5% af de samlede udbetalinger under den fælles landbrugspolitik.
It should also be noted that this intervention accounts for less than 5 % of total CAP payments.
5 medlemsstater: Østrig, Finland, Italien, Portugal, Slovenien
5 Member States:
Højere udgifter end gennemsnittet
Higher than average spending
6 medlemsstater: Østrig, Cypern, Spanien, Finland, Portugal, Slovenien
6 Member States:
Lavere udgifter end gennemsnittet
Lower than average spending
Lavere andel af landbrugsområder med høj naturværdi
Lower share of HNVF
Højere andel af landbrugsområder med høj naturværdi
Higher share of HNVF
NB.: Andelen af landbrugsjord med høj naturværdi beregnes på grundlag af landbrugsjordens areal i henhold til Corinearealanvendelsesdatabasen.
Note: The HNV share is calculated on the basis of agricultural land area derived from the Corine land cover database.
Der forelå ingen tilgængelige oplysninger for Malta.
No data were available for Malta.
Kilde: Baseret på data fra økonomiske rapporter for den fælles landbrugspolitik, forskellige år.
Source: Based on data from CAP Financial reports, various years.
Kilde: Baseret på 2005-data, Europa-Kommissionen, 2007a.
Source: Based on 2005 data, European Commission, 2007a.
Hvis der fandtes en sammenhæng mellem landbrugsstøtten og andelen af landbrugsjord med høj naturværdi, ville de fleste medlemsstater være at finde i feltet øverst til højre og nederst til venstre.
If farm support and share of HNV farmland were correlated most Member States would be found in the top right and bottom left box.
Den forholdsvis ligelige fordeling af medlemsstater mellem alle felterne viser, at støtten under første søjle af den fælles landbrugspolitik og til ordninger for miljøvenlige landbrugsforanstaltninger i øjeblikket ikke har nogen sammenhæng med den skønnede andel af landbrugsjord med høj naturværdi, når analysen foretages på medlemsstatsniveau.
The fairly even distribution of Member States between all boxes shows that CAP support under the first pillar and for agri-environment schemes is currently not correlated with estimated share of HNV farmland when analysed at Member State level.
I skjul i det høje græs
Hiding in the tall grass
Den store kobbersneppe er en høj, langnæbbet vadefugl, der lever langs Europas kyster og i vådområder.
Black-tailed godwits are tall, long-beaked wading birds found along Europe's shoreline and in wet meadows.
I 1975 var der omkring 120 000 ynglende par i Nederlandene.
In 1975 there were 120 000 breeding pairs in the Netherlands.
I dag er der omkring 38 000.
Today there are about 38 000.
Antallet af ynglende par falder over hele Europa.
Numbers of breeding pairs are dropping across Europe.
tilstrækkeligt skal godtgørelser for senere høslåning gøres til en del af en omfattende pakke, der omfatter mere vegetation, lavere kvælstoftilførsel og kontrollerede vandniveauer.
To increase survival sufficiently, payments for late mowing must become part of a comprehensive package that includes greater vegetation, lower nitrogen inputs and controlled water tables.
Konklusionerne fra dette eksempel kan anvendes på hele budgettet for den fælles landbrugspolitik for så vidt angår miljøforbedringsindsatsen: Den fælles landbrugspolitik virker, men er ikke effektiv nok.
Conclusions from this example could be applied to the entire CAP budget in terms of its environmental improvement efforts: the CAP is having an effect but it's not effective enough.
Kobbersneppens unger skal æde omkring 20 000 insekter i deres første leveuge for at overleve.
Godwit chicks must eat about 20 000 insects in the first week of their life if they are to survive.
Videnskabsfolk er enige om, at landmændenes metoder til tidligere høslåning ligger bag den faldende kobbersneppepopulation.
Scientists agree that earlier mowing practices by farmers are at the root of the godwit population decline.
Det første hø slås i Nederlandene tre uger tidligere end for 40 år siden, formentlig på grund af forbedret gødskning.
The first grass cutting in the Netherlands happens three weeks earlier then 40 years ago, probably due to improved fertilisation.
Insektpopulationerne er langt større i højt græs og er endnu større i græsområder, der ikke er gødet kraftigt.
Insect populations are much higher in tall grasses and increase even further in grasslands that have not been heavily fertilised.
I kort græs kan forældrefuglene simpelthen ikke finde insekter nok til at made deres unger i de første vigtige dage.
In short grass, parent birds simply cannot find enough insects to feed their chicks in those crucial first days.
Rovdyr er også blevet en større trussel, fordi ungerne er et let bytte på de åbne, høstede græsmarker.
Predators have also become a larger threat because chicks are easy prey in the open short cut grasslands.
I 2006 gik 1,2 mia. EUR af budgettet under den fælles landbrugspolitik til Nederlandene, og nogle af pengene blev anvendt til at tilskynde til senere høslåning.
In 2006 EUR 1.2 billion of the CAP budget was allocated for the Netherlands, some of which was used to encourage later grass-cutting.
Men disse foranstaltninger er ikke tilstrækkelige til at stabilisere kobbersneppepopulationen. For at øge overlevelsesprocenten
Studies have shown that the survival rate of godwits chicks doubles on pastures benefiting from the late cutting.
Dette er kort sagt udfordringen for den fælles landbrugspolitik, hvor det er vigtigt at målrette anvendelsen af midlerne og at udforme politikken på lokalt plan.
This in a nutshell sums up the challenge facing CAP where targeting of funds and design of policy at a local level is crucial.
I 2006 brugte man 1,2 mia. EUR under søjle I i Nederlandene, mens man brugte 83,2 mio. EUR under søjle II.
In 2006, EUR 1.2 billion was spent under Pillar I in the Netherlands; EUR 83.2 million was spent under Pillar II.
Betalingerne til den enkelte bedrift under søjle I er stadig i meget vid udstrækning rettet mod bedrifter med høj produktivitet, fordi tilskudsudbetalingerne er kædet sammen med den historiske fordeling af støtten.
The single farm payments, under Pillar I, are still very much targeted at farms with a high productivity because current support payments are linked to the historic distribution of subsidies.
Sikring af livskvaliteten i Europas større og mindre byer (under udarbejdelse).
Ensuring quality of life in Europe's cities and towns (in preparation).
Fordeling og målretning af budgettet for den fælles landbrugspolitik med henblik på biodiversitet (under udarbejdelse).
Distribution and targeting of the CAP budget in a biodiversity perspective (in preparation).
Den Europæiske Unions almindelige budget, 2007.
General Budget of the European Union, 2007.
Finansieringen af den fælles landbrugspolitik bliver en del af en omfattende revision af hele EU-budgettet i 2009–2010.
Funding for the CAP will be part of a major review of the entire EU budget in 2009–2010.
Det er en udfordring at kombinere den fælles landbrugspolitiks forskellige funktioner (sikring af fødevareproduktion, støtte til landbrugsindkomster, beskyttelse af miljøet og forbedring af livskvaliteten i landdistrikterne) og at sikre, at EU-skatteydernes penge bruges effektivt.
Reconciling the different functions of the CAP (securing food production, supporting farm incomes, protecting the environment and improving quality of life in rural areas) and making sure that EU taxpayers' money is spent efficiently is challenging.
De begrænsede oplysninger, der er til rådighed, viser, at den nuværende fordeling af midlerne under den fælles landbrugspolitik ikke er særlig effektiv med hensyn til at nå EU's miljømål, navnlig vedrørende naturbeskyttelse.
The limited information available suggests that the current distribution of CAP funds is not very effective from the perspective of achieving EU environmental objectives, in particular on nature protection.
Et andet resultat af EEA-analysen er, at de foreliggende statistiske oplysninger om udgiftsmønstrene for den fælles landbrugspolitik stadig ikke er tilstrækkelige til, at man kan foretage en korrekt evaluering af virkningerne af denne vigtige politik.
One further result of the EEA analysis is that the available statistical information on CAP spending patterns is still not sufficient to properly evaluate the effects of this important policy.