natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Problemerne i forbindelse med skifteholdsarbejde har været genstand for omfattende forskning, og Det europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene har allerede iværksat forskningsprojekter på området.
Problems of shiftwork have attracted a considerable amount of research and the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions has research projects already in this area.
Det er derfor ikke hensigtsmæssigt for os at forsøge at give et storstilet overblik over emnet.
It would be inappropriate, therefore, for us to attempt a comprehensive overview of the topic.
Skifteholdsarbejde som et af arbejdslivets fænomener har vundet stadig større dramatisk betydning i de seneste 30 år.
Shiftwork as a phenomenon of working life has increased dramatically over the past 30 years.
I vestlige industri samfund arbejder'over 25 procent af alle arbejdere i skift.
In western industrial societies more than one-quarter of all workers do shiftwork.
Der er desuden en positiv korrelation mellem en virksomheds størrelse og skifteholdsarbejdets omfang i denne.
Furthermore, there is a positive correlation between the size of an enterprise and the amount of shiftwork in it.
Skifteholdsarbejdets psykosociale baggrund lader således til at være potentielt mere hasarderet.
The psychosocial context of shiftwork therefore tends to be potentially more hazardous.
Forskningen vedr. skifteholdsarbejdets virkninger på helbredet er om fattende, men i det store hele er resultaterne heraf usikre-med und tagelse af et forøget anlæg for mave-tarmsygdomme, som har tendens til at være af en alvorligere art. Det er også allerede blevet antydet, at de alvorligere ulykkestilfælde har tilbøjelighed til at ske på natskiftene.
Much research has been done on effects of shiftwork on health but by and large the findings are equivocal with the exception of increased propensity for gastro-intestinal illness and this tends to be of more serious degree.
Denne relativt lavere udbredelse af hermed forbundet
Also, as has already been indicated, more severe acci dents tend to occur on night shifts.
93 dårligt helbred er blevet henført til selvselektionsfaktorerne, der fører til, at skifteholdsarbejdere er en befolkning af "overlevende".
This relatively low incidence of associated illhealth has been attributed to self-selection factors leading to shiftworkers being a "survivor" population.
Den seneste afhandling af Vinni og Hakarna (198O) vedr. den sunde ar bejders effekt i den samlede finske befolkning er nyttig, når man ønsker at få et alment overblik over problemet. Bort set fra dette pro blem er der mange uoverensstemmelser, som eventuelt kan opstå ud fra metodologiske defekter.
For a more general review of this issue the recent paper by Vinni and Hakama (1980) on the healthy worker effect in the total Finnish population is helpful.
Colligan (198O) har givet en værdifuld kritik af disse punkter og foreslår bedre angrebsmåder.
Colligan (1980) has provided a useful critique of these matters and suggests better approaches.
Ud fra tidligere studier vedr. skifteholdsarbejde af Aanonsen (1964) i Norge og et nyligt værk af Angersbach (198O) er man kommet til den konklusion, at der er sket en betydelig stigning i sygdomme blandt folk, som er gået over til dagarbejde fra skifteholdsarbejde.
From early studies of shiftwork by Aanonsen (1964) in Norway and in recent work by Angersbach (1980) it is found that from those who have been on shiftwork but have changed to day-work there is a significant increase in illness.
Dette antyder, at det måske tager sin tid for stress at vise sine virkninger i denne sammenhæng.
This indicates that stress in this context may take time to show its effects.
Det understøtter endnu engang behovet for langsigtede opfølgninger i tilfælde, hvor man kan vente konsekvenser af stress.
It supports once again the need for long-term follow-up where consequences of stress are expected.
Ændringer i den cirkadiske rytme tager f.eks. lang tid at etablere-sig og også lang tid at vende tilbage til normale tilstande.
For example, shifts in circadian rhythm take a long time to be fully established and also a long time to return to normal.
De medfører dybtgående ændringer i hormonerne og mekanismerne, til immunitet, samt søvnforstyrrelser.
They involve profound changes in hormones and in the immunity mechanisms as well as
Forstyrret søvn påvirker immunitetsmekanismerne og influerer også hukommelsesmekanismerne, formodentligt gennem virkningerne på mønstrene for den neuropeptiske sekretion og væksthormonet.
83 disturbances in sleep. Disturbances in sleep affect the immune mechanisms and also effect memory mechanisms probably through effects on patterns of neuropeptide secretion and growth hormone.
Nogle af disse indflydelser på søvnen er blevet rapporteret af Foret og Benoit (I98O) og i omfattende studier af Rutenfranz i Tyskland. Søvnen kommer imidlertid ikke al tid ud for store påvirkninger som beskrevet i en studie for nylig af Maasen et al. (I980).
Some of these effects on sleep have been reported by Foret and Benoit (1980) and by extensive studies by Rutenfranz in Germany.
Forfatterne har især undersøgt virkningerne på livskvaliteten, på ægteskabelige forhold og andre psykosociale variabler.
They have studied in particular the effects on quality of life, marital relationships and other psychosocial variables.
Disse kan blive alvorligt splittet, specielt fordi skifteholdsarbejderen stort set ikke deltager i en verden med dagskift.
These can be quite profoundly disrupted and especially so as the shiftworker is essentially a non-participant in a day-shift world.
Mange skifteholdsarbejdere har udearbejdende
Many shiftworkers have working wives who rarely work the same shifts.
Familiemæssige og seksuelle vanskeligheder dominerer blandt disse arbejdere og fører of te til helbredstruende livsbegivenhedsfaktorer (jfr. Baker, I98O).
Baker, 1980).
Endelig er undersøgelser af de cirkadiske rytmer af afgørende betydning på dette område.
Finally, the work on circadian rhythms is crucial in this area.
Den allerede omtalte undersøgelse af ændringer i det termiske velbefindende af Attia et al. (I980) er aktuel i den ne henseende, men der findes f.eks. også studier, som viser ændringer i kroppens evne til at forbrænde giftige kemikalier og medikamenter (jfr. Reinberg og Halberg, 1971 og Ede, 1976).
The work on thermal comfort changes by Attia et al (1980) already mentioned is a case in point, but there are also studies, for instance, which show alterations in the body's ability to metabolise toxic chemicals and drugs (Cf.
Implikationerne er indlysende her for et centralt emne i nærværende rapport - behovet for at søge beviser på samspillene mellem stressorer og at fortsætte med at kontrollere disses langsigtede virkninger.
There are clear implications here for a central theme of this report - the need to seek for evidence of interactions of stressors and to continue monitoring for long-term effects of these.
Kvinder på arbejdspladsen
Women in the Workplace
I nogle vestlige industrisamfund tegner kvinderne sig for næsten 50 procent af alle beskæftigede personer.
Women in some western industrial societies have now come to represent almost 50 per cent of all employed persons.
Litteraturen på dette område vokser stærkt, men der hersker stadig fordomme til fordel for mændene, hvor det drejer sig om helbredsproblemer.
The literature in this area is growing fast but there is still a bias in favour of men where health issues are concerned.
Den internationale Ar bejdsorganisations særlige nyhedsbulletin, Women At Work (Arbejdende kvinder) (ILO, I98O) giver en nyttig, verdensomfattende oversigt over dette emne.
A useful world perspective on this topic is provided by the International Labour Organization's Special Newsbulletin, Women At Work (ILO, 1980).
Forskningen har været begrænset specielt vedr. forskellene mellem mænd og kvinder' i deres responser til stressende stimulation. Frankenhäuser (1978) beskriver en række laboratoriestudier vedr. emnet, som hun udførte sammen med sine kolleger i Stockholm.
There has been a limited amount of research specifically on differences between men and women in their responses to stressful stimulation.
Hendes forsk ningsresultater viser stor lighed i adrenalinniveauerne for mænd og kvinder for både voksnes og børns vedkommende, når de slapper af, hviler eller er beskæftiget med rutineaktiviteter. Under psykosocialt 'stressende forhold fandt hun midlertid, at mænd viser højere adrenalinniveauer og andre biologiske stressresponser.
Her findings show a close similarity in the adrenalin level of females and males, both adults and children under conditions of relaxation, rest and routine activities.
Det viste sig, at dette var tilfældet, ligegyldigt om situationen krævede passiv godtagelse eller en mere aktiv indsats.
She found this to be true whether the demands of the situation called for passive acceptance or more active effort.
Hun observerede, at en forøget adrenalinrespons måske har kortsigtede fordele, men den kan også indebære langsigtede farer. Efter; hendøs mening
She notes that an increased adrenalin response may have short-term advantages but it also may carry long-term risks.
95 hænger denne forskel hos mænd måske sammen med tye A­adfærd, der er mere almindelige blandt mænd i vestlige samfund.
She feels this difference in males may be associated with type A behaviours which are more common in males in western societies.
Som hun anfører, er det langt fra klart, om disse responsmønstre i sidste ende er biolo­gisk medfødte.
It is not at all clear, as she remarks, that this response pattern is ultimately biologically innate.
Det kan oven i købet være, at de er tillærte gennem det psykosociale miljø.
It may in fact be trained in by the psychosocial environment.
Til trods for disse nye udviklinger, er det efter vores mening sand­synligt, at studier vedr. kønsforskelle i sygdomsmønstre og arbejds­stress vil fortsætte med at skabe forvirring på grund af naive for­modninger om ukomplicerede kønsdichotimier.
A long-term col laborative study between the laboratories of one of our authors & of Frankenhauser is now completed and the data seem to show that personality factors related to traditional masculine and feminine traits may be much more distributed between the sexes than previously thought and that these personality traits are more predictive of stress responses than sex per se. This approach is supported by the work of Bern (1975) who has claimed an advantage in coping for what she calls the "androgynous" person who has high levels of both feminine and masculine traits. Despite these new developments it is likely, in our opinion, that studies of sex differences in illness patterns and occupational stress will continue to be confounded by naive assumptions of simple gender dichotomies.
Ikke desto mindre udfø­res der efterhånden et vist antal studier vedr. problemerne i det virkelige liv, som tager hensyn til kendsgerningen, at de fleste kvinder med beskæftigelse er udearbejdende hustruer, der udfører lige så meget arbejde i hjemmet "efter arbejdstid", som de præste­rer på arbejdspladsen.
Nevertheless, a certain amount of study of real-life problems is emerging which takes into account the fact that most working women are working wives who do as much work in the home "after hours" as they do in the work place.
I en privat rapport beskriver Gadbois (ingen dato) en studie vedr. natarbejdere på hospitaler ­ et helt igennem kvindeligt personale på varige natskift.
Gadbois (no date) in a private communication reports a study of night-workers in hospitals - an all-female population on permanent night-shift.
Det viser sig, at forplig­telser uden .for arbejdstiden i stor udstrækning går forud for det nødvendige søvnbehov ­ med indlysende farer for helbredet.
What is found is that, by a large margin, out of work commitments take precedence over sleep requirements with obvious risks to health.
Kendskabet til kvindernes arbejde i hjemmet er imidlertid blevet endnu bredere, takket være den af M. Guilbert, M.J. Chombard de Lauwe, F. Guelaud­Leridon, Α.
More is known, however, about the work of women in the home, through the
Wisner et al. udførte forskning vedr. kvindernes anvendelse af deres tid.
85 research of M. Guilbert, M.J. Chombard de Lauwe, F. Guelaud-Leridon, A. Wisner et al., into women's time budget.
Studierne viser, at ugifte kvin­der tilbringer ca. 1­2 timer med husligt arbejde og 2­3 timer, hvor der eksisterer et parforhold.
The studies showed that single women spend about 12 hours on housework, 23 hours in the case of a couple.
Man kan regne med een ekstra time pr. barn og endnu længere, dersom barnet er under tre år.
One additional hour can be reckoned per child, longer if the child is less than three years old.
En kvinde med en ægtefælle og flere end tre små børn kan sjældent påtage sig et
A woman with a husband and more than three young children is rarely able to take a steady job, working normal hours, without help in the home.
I sådanne tilfælde har man fundet, at en udearbejdende kvindes arbejdsdag beløber sig til 12^ til 13 timer (tid på jobbet inklusive frokostpause, rejsetid og husligt arbejde).
In such cases, it has been found that a working housewife puts in a 12_BAR_ - 13 hour day (time spent at the job, including the lunch break, plus transport time, plus house work) .
Mange kvinders byrdefulde tidsordning forklarer, hvorfor de accepterer ugunstige arbejdsvilkår eller lave lønninger, hvis deres arbejde ligger i nærheden af hjemmet (følgelig kort rejsetid), hvis middagspausen kan ignoreres og udnyttes (til at vende hjem eller gøre indkøb), hvis weekenden i virkeligheden giver dem to fridage, eller endelig hvis ferierne er lange (så som lærerjob) eller hvis arbejdstiden giver dem mulighed for at passe børnene (nattjeneste på hospitaler).
The punishing schedule of many women explains why they will accept unfavourable working conditions or a low salary if their work is within easy reach (hence low travel time); if the mid-day break can be cut out or put to use (return home, or shopping); if the week-end effectively gives them two days off; or, finally, if holidays are long (such as in teaching jobs) or if the hours of work enable them to look after the children (hospital night duty) .
Sådanne kompromiser er dog som oftest problematiske især på grund af kvinders relative villighed til at acceptere omstændigheder, under hvilke job med stort intellektuelt indhold forbeholdes dem (telefonister, sygeplejersker, lærere, arbejdere i elektronik- og tekstilindustrien, maskinskrivningsafdelinger o.s.v.).
However, such compromises are often fragile, all the more so because of the relative willingness of women to accept a situation where jobs with a high mental content are reserved for them (telephonists, nurses, teachers, workers in the electronics and textile industries, typing pool etc.) .
Under sådanne forhold kan det forekomme noget letkøbt, at virksomheder placerer skylden for overarbejde og helbredsproblemer blandt deres kvindelige ansatte på disses "privatliv", hvorimod beskæftigelsessystemet netop er tilrettelagt efter det presserende aspekt af disse kvinders personlige liv.
In these circumstances, it seems a bit facile on the part of firms to put the blame for overwork and health problems among their female employ ees on the latter's "private" lives, whereas in fact the employment system is precisely geared to the exigencies of the personal lives of these women.
Denne "sociale skrøbelighed" i forbindelse med kendsgerningen at være kvinde er desuden en rent sociologisk opfindelse.
Moreover, this "social infirmity" that constitutes the fact of being a women is purely a sociological invention.
Der eksisterer ingen biologisk berettigelse til den ulige arbejdsdeling mellem mænd og kvinder uden for arbejdspladsen (forholdet er ca. 1 til 4).
There is no biological justification for the very unequal sharing of tasks between men and women outside the place of work (the proportion is approximately 1 to 4).
Oplægget i en række studier har omfattet kvinder.
A number of studies have included women in their remit.
Taylors (1979) under søgelse af førtidspensionering (allerede nævnt i 2. kapitel) blandt postfunktionærer omfattede kvinder.
Taylor's (1979) study of premature retirement (already referred to in Chapter Two) of post-office workers included women.
Han påviser, at:
He shows that:
97 var betydeligt højere for kvinderne end for mændene i begge foretagender." (Taylor, 1979, s. 97).
'Although the relative importance of stress as a factor was greater in telecommunications staff (31 per cent of men and 40 per cent of women) than in postal staff (21 per cent and 30 per cent respectively), the rates of stressrelated retirement were higher in the postal business, the difference being significant for men but not for women, although women in both businesses had significantly higher rates than men.1 (Taylor, 1979, p. 97.)
Han anfører desuden, at:
He further states that:
"forholdene, der forårsager stress og som ikke er forbundet med arbejdet, hovedsageligt kan sættes i relation til familien, og man observerede ofte en ægtefælles eller nær slægtnings alvorlige sygdom eller død i denne forbindelse.
'The situations causing non-work stress were predominantly related to the family, and serious illness or death of a spouse or close relative were frequently noted.
Postbude og kvinder, til lige med kvinder i gruppen, "andre beskæftigelsesgrader", tegnede sig for de højeste tal; det kan dog også være,· at dette er for bundet »ed socialøkonomiske forhold i hjemmet." (Taylor, 1979, s. 101).
Postmen and women, as well as women in the "other grades" group, had the highest rates and it may also be that this may be related to socioeconomic home circumstances.'
Det lader således til at være et helbredsproblem, at sygdom på grund af arbejdsstress i tiltagende grad påvirker kvinderne, og at der eksisterer en virkelig udfordring her til at vende om på denne tendens gen nem en undersøgelse af vore værdier m.h.t. arbejdet i vestlige samfund, hvor mandshierarkiske og andre mandsrollemodeller og -procedurer har vist sig at være så skadelige.
What seems to be emerging as a health issue is that illness due to work stress is affecting women increasingly and that a real challenge exists to reverse this trend by examining our values regarding work in western societies where male hierarchical and other male role models and procedures have proved so damaging.
Et sigende og velfunderet argument for dette fremsættes af Milio (I98O).
An eloquent and wellargued plea for this is advanced by Milio (1980).
Han erklærer:
She says:
"Forbedringer i det erhvervsmæssige helbred behøver ikke at stil les op som et udspil mellem .kvinder og mænd.
'improvements in occupational health need not be posed as a trade-off between women and men.
For som jeg har på vist', vil det, der er fordelagtigt for helbredsudsigteme for kvinder,_gøre det samme for mændene, specielt for de mest ud satte." (Milio, I98O, s. 63).
For what will aid the health prospects for women, as I have illustrated, will also help men, especially those most at risk.' (Milio, 1980, p. 63.)
Rapporterne om type A-adfærd og andre psykosociale faktorer fra Framingham-studien vedr. CHD-risikoer af Haynes et al. (198O) be kræfter dette.
The reports on type A behaviour and other psychosocial factors from the Framingham study on CHD risk by Haynes et al (1980) surely bear this out.
Der findes naturligvis særlige, kvinde-specifike problemer med relation til stressorer på arbejdspladsen.
There are, of course, problems specific to women which relate to stressors in the workplace.
En række af disse er allerede blevet nævnt, så som virkningerne af stress og giftstoffer på for plantningsfunktionen, manglende tilpasning efter fysisk styrke, und ladelse at træffe sikkerhedsforanstaltninger på grund af kønsrollestereotypering m.h.t. beklædning og personlig pleje, samt rolleforventninger m.h.t. "blufærdighed" o.s.v. (Jfr. Smith, 1977).
A number of these have been mentioned already and cover, for example, stress and toxic effects on reproductive function, mismatches of physical strength, failure of taking safety precautions because of sexrole stereotyping in dress and grooming and role expectations with regard to "modesty", etc. (Cf.
Fremmedarbe jdere
Foreign Workers
Mange af EFs medlemslande beskæftiger udenlandske arbejdere.
Many member countries of the European Community employ foreign workers.
I tidligere år dominerede de økonomiske grunde hertil, d.v.s. en udnyttelse af disse arbejdstageres arbejdskraft, og de sociale og menneskelige aspekter blev vidtgående ignoreret.
In the early years, economic reasons for doing so, i.e. the exploitation of their labour, prevailed and the social and humane aspects were largely neglected.
Siden tresserne er bevægelsen af arbejdskraft specielt fra Middelhavsområdet til Vesteuropa steget betydeligt.
Since the Sixties the movement of labour, par ticularly from the Mediterranean area to Western Europe, has increased substantially.
Med ca. 4,45 millioner fremmedarbejdere står Den tyske Forbundsrepublik i øje.blikket øverst på listen blandt de industrialiserede modtagerlande.
The Federal Republic of Germany presently heads the ^ist of industrialised host countries with approximately 4.45 million foreign workers.
Vis se sektorer inden for nationaløkonomien og visse virksomheder beskæftiger koncentrationer af fremmedarbejdere.
Certain sectors of the economy and certain companies employ a concentration of foreign workers.
Antallet af fremmedarbejdere på støberier er f.eks. særlig højt og nærmer sig allerede 509a- i nogle forbundstyske delstater.
For instance, the proportion of foreign workers in foundry plants is particularly high and is already approaching the 50% mark in some of the Federal 'Lander'.
De specifike egenskaber af stress-situationen, fremmedarbejdere befinder sig i, er hovedsageligt:
The particularities of the stress situation in which foreign workers find themselves are essentially centered on: - "utilization" in jobs unpopular with the local population; - the linguistic problem and its multiple consequences; - the isolation experienced within the local population; - cultural differences.
- "udnyttelse" af disse i job, der er upopulære blandt den lokale befolkning; - sprogproblemet og dets talrige følger; - isolationen, disse arbejdere oplever i den lokale befolkning; - kulturelle forskelle.
Isolation should be seen as a consequence of the social and cultural distance from the local population who have an attitude characterised by indifference or, alternatively, by resentment and nationalistic stereotypes.
Isolationen bør ses som følge af den sociale og kulturelle afstand fra den lokale befolkning, hvis holdning er karakteriseret af lige gyldighed på den ene side eller uvilje og nationalistiske stereotyper på den anden.· Kilderne til denne holdning bør formodentlig søges i de varierende værdier og normer samt i de kulturelle skikke, men også i det konkurrenceprægede forhold mellem lokale og udenlandske arbejdere på jobbet.
The sources of this attitude should probably be sought in the differing values and norms as well as cultural customs, but also in a certain competitive relationship between local and foreign workers on the job.
På grund af denne ofte defensive holdning er kommunikationer, specielt uden for jobbet, ofte kun sporadiske.
Because of this often defensive attitude, communication, particularly off the job, happens only sporadically.
Fremmedarbejdere er tilbøjelige til at søge deres selskabelige forbindelser inden for andre grupper af samme nationalitet.
Foreign workers always tend to look for company in groups of their own nationality.
Hertil bør føjes de ofte meget ugunstige levevilkår blandt fremmedarbejdere og deres familier.
To this we have to add the very often unfavourable living conditions of foreign workers and their families.
En ghetto-agtig adskillelse afføder fordom me og er hindrende for en overvindelse af sproglige skranker.
A ghetto-like segregation fosters prejudices and impedes progress in overcoming language barriers.