natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtil i år blev det pågældende kvalifikationsområde ledet af fagforeningen.
Until this year the qualification area in question was managed by the union.
Kvalifikationssektor: Kemisk procesarbejder.
Qualification sector: chemical operator.
Lærerkræfter: 8 lærere.
Instructors: S teachers
Elever: Ca. 80.
Students: approximately 80
Tidligere undervisnings­
THE OBJECT OF THE ANALYSIS
Fagprofil uformelt Jl integreret
P.P. informally integrated
Almindelige karakteristikker
General characteristics
Forhold mellem forskellige fag o
Relationships ¿unong different subjects
Almindelige målsætninger
General objectives
GENERELLE RESULTATER AF EN SAMMENLIGNING AF DE FORMELLE OG VIRKELIGE SITATIONER
GENERALIZABLE COGNITIVE ELEMENTS EMERGING FROM THE COMPARISON OF THE FORMAL AND REAL SITUATIONS
Ved omtale af de faglige profiler, der udgør uddannelsens reference­ramme, må der erindres, at vi henviser til forskellige konkrete fænome­ner, der inkluderer talrige dimensioner og analyseniveauer.
It must be kept in mind that professional profiles refers to dif ferent concrete phenomena which include numerous dimensions and and levels of analysis.
De mest væsentlige kan illustreres skematisk som følger (se side 102):
The most significant may be diagrammed as follows (see p.135 ):
Generelle målsætninger Regionale skole­regulativ er
FORMAL SITUATION expressed in the Regional didactic regulations
Faglige profiler dækket af de regionale skoleregulativer
A individually perceived informally integrated
Individuelt forstået
REAL SITUATION operating in the school
Formålet med analysen af faguddannelsescentrene var at rekonstruere den faktiske uddannelsessituation på grundlag af situationen defineret scm rådende i praksis.
The teaching body defines both its own orientation to provide the students with some characteristics of "professionalità" and its practical translation into feasible structures and processes, keeping in mind all the functioning constraints to which the system is subject
Den medførte derfor arbejde af undervisningsstab med at definere både deres hensigt at meddele elever visse fagkundskaber og den praktiske fortolkning af denne hensigt, udtrykt i gennemførlige strukturer og processer og med hensyntagen til alle de hæmsko, som systemet er underkastet (programmer, normer, strukturer, midler, elever, geografisk beliggenhed, arbejdsmarked, m.m.).
(programmes, norms, structures, means, student population, geographic placement, labour market, etc.).
Dette betyder både en analyse af skolens undervisningserfaring og af undervisningens og pensumets planlægning.
This means both an analysis of the school's didactic experience as well as educational and curricular planning.
Den virkelige situation blev rekonstrueret ved at sætte undervisningsstrukturen (programmer, fagligt indhold og forhold mellem disciplinerne) i sammenhæng med undervisningsgruppens særlige målsætninger for hvert enkelt kvalifikationskursus (faglige profiler defineret af lærerne som rådende).
The real situation was reconstructed by relating the teaching structure
Resultaterne af denne analyse udgør, hvad vi har kaldt "virkelige fagprofiler", dvs. det sæt undervisningsmålsætninger, strukturer og processer, der af undervisningsstaben er defineret som værende realisable og rådende i praksis (se fig. 1).
(programmes, contents and relationships among the disciplines'* to the specific objectives of the teaching group for each qualification course (professional profiles defined by the teachers as operating).
REKONSTRUKTION AF DEN VIRKELIGE SITUATION = DEFINERET SOM RÅDENDE I PRAKSIS
The results of this analysis constitute what we have called "real pro fessional profiles", that is, the set of objectives, structures and didactic processes defined by the teaching staff as realizable and operating in practice (see Figure 1).
Analysens emne
Page 170
Virkelig situation skoleregulativer om faglige — profiler
Qualifications didactic regulations on professionalprofiles
­^ undervisningsstruktur (programmer, indhold . og forhold mellem 'discipliner) skoleregulativer om programmer ~~ kvalifikations­kursernes særlige ^~~ målsætninger (faglige profiler re­defineret af undervisningsgruppen som rådende).
-^ ("profess:produced) teaching strucutre (programmes, con­tents and relation­ships among the disciplines I
A o οι uddannelseslov­givning og — ­regulativer
^~ didactic regulations on programmes
VIRKELIGE FAGLIGE PROFILER
CO specific ob­jectives of the < ; qualification courses (professional profiles files defined by the teaching group as operating) legislation and norms on functioning v REAL PROFESSIONAL PROFILES
INFORMATION, opfattelser, forhold til omverdenen
^INFORMATION, perceptions, relations with the outside
HÆMSKO (strukturer, midler, elever, geografisk beliggenhed, arbejdsmarked, m.m.)
CONSTRAINTS (structures, means, population, geographic placement, labour market, etc.)
SAMMENLIGNING 4
COMPARISON·
¥ SAMMENLIGNING faktiske og fremdukkende karakteristikker af fagkundskaber i produktionssystemet formelle faglige profiler o
-^ COMPARISON real professional profiles real professional profiles actual and emerging characteristics of "professionalità" in the production system o
Sammendrag af de mest væsentlige undervisningsprioriteter, som påvist af analysen af de virkelige fagprofiler, dér er rådende på faguddannelsescentrene: sescentrene:
Synthesis of the most significant elements of orientation of didactic activity resulting from the analysis of the real professional profiles operating in the vocational training centres:
- Orientering imod det samlede resultat snarere end gennemførelse af operationer. - Orientering imod opdagelse af de funktionsmæssige aspekter. - Orientering imod forståelse af det tekniske system, som resultatet af arbejdet er inkluderet i. - Orientering imod udvikling af diagnostiske og fortolkende evner.
- orientation towards understanding the technical system into which the result of the work is included
Disse generelle elementer giver sig tydligt til kende fra den analytiske evaluering af de mest betydningsfulde ændringer i fagkundskaber i de under søgte arbejdssituationer, hvis de fortolkes i lyset af ændringer af den type, de strukturelle faktorer (marked, teknologi, sociale system) giver anledning til i organisationen af produktionsarbejde.
Synthesis of the most significant elements in terms of "professionalità' which emerge from the analyses conducted in different productive con-
De følgende punkter giver sig til kende vedrørende faguddannelse. - Orientering imod målrettet arbejde og ikke blot operationer. - Orientering imod evaluering af arbejdets resultater i forhold til funktionen af hele det tekniske system, som det hører til.
- tendency towards a polyvalency not only as the capacity to carry- out several operations but as the orientation and overall result of the organized work of several people (product and process)
- Orientering imod udvikling af evner til diagnose og indgreb for fremtidig diagnose/regulering. - Orientering imod anvendelse af teknisk og teknologisk information, der har sin oprindelse i forskellige punkter/aktiviteter af arbejds gangen og har mellemdisciplinære karakteristikker. - Orientering imod at se ens eget arbejde som værende beslægtet med, i en gensidigt afhængighedsforhold til og med indflydelse på aktiviteter, der udføres af andre i den samme operation eller i andre operationer, som arbejdsgangen kræver.
- more articulated diagnostic capacity, mainly in reference to the introduction of electronics in the installations ¿md, in some cases, in the process
Disse tilkendegivelser har ikke deres oprindelse i regulært, institutionaliseret arbejde, men er baseret på lærerkræfternes opfattelser og bedømmelser, ikke støttet af særlige analyser eller pålidelige data.
- diagnostic capacity oriented towards understanding the function of the productive operation within the entire working cycle
Alligevel synes der at være en udvikling i retning mod at imødekomme nye behov, der er iagttaget i produktionssammenhængen.
(1) Work situations (for the different types of qualification produced bv the centres) were examined in the following industries: precision mechanics, batch production mechanics, mass production mechanics, iron metallurgy, metallurgy, textile, chemistry.
Den er derfor det håndgribelige grundlag, på hvilket hver enkelt under visningsorganisation kan udvikle smidige og passende reaktioner på ændringen i arbejdssituationer og den tekniske-videnskabelige driftsviden, som de kræver.
These general elements clearly emerge from the analytical evaluation of the most significant changes in "professionalità" if they are interpreted in light of the type of changes that the structural fac tors (market, technology, social system) induce on the production work organization.
Især fordi: (a) Den er ikke specielt påkrævet.
- orientation towards knowledge of the entire working cycle and transformation process (industrial)
Der er også tilkendegivelser af, hvordan de tre centrer behandler dem, hvad angår uddannelsesindhold og undervisningsorganisation.
This capacity exists and is analytically observed through a series of concrete training acts in daily educational practice.
I faguddannelse
- inadequately developed and
Faktisk orientering ba seret på lærerkræfternes bedømmelser, der hverken er vel informerede eller tydelige. Den forstås ikke som den samlede driftskapacitet, men snarere som kapaciteten til at producere et færdigt produkt (mekanismer, elektriske-elektroniske kredsløb for anlæg).
- unable to translate itself into an organic framework for orienting didactic activity.
Tegn på produktorientering i masseproduktionsteknik (omend på en selvmodstridende måde).
(a) it is not specifically required therefore the instructors are not aware of using it, are unable to finalize it, do not feel responsible for it
Dette alsidighedsbegreb giver sig til kende fra ana lysen af ændringerne i fagkundskaber på linie med ændringerne i organisationen af produktionsarbejde på grund af strukturelle faktorer (marked, teknologi, samfundssystem)
(c) it is not recognized formally the model of rules and procedures for the organization of studies is oriented more towards assuring the uniformity of professional and organizational behaviour than to flexibility and adaptation to differentiated training needs
Større behov for at bruge teoretisk viden til imøde kommelse af behovene af mere komplicerede maskiner, specielle arbejdsgange, forskellige materialer, mindre klart definerede grænser for individuelt arbejde.
(2) a different relationship between theoretical knowledge and operative capacities
Især: .
Page 178
I mikrotekniske firmaer på grund af produkt/procesforanderlighed og den teknologiske udvikling.
. process and product orientation in the textile, iron metallurgy and metallurgy companies
- et eksperimentelt - eksperimentelle perioder på fabrikken - delvis orientering imod processer og instrumenter
. potential product orientation in mass production mechanics (although in a contradictory manner)
I serieproduktionsfirmaer på grund af behovet for organisationsmæssig smidighed. .
Clear and conscious choice deriving from the analysis of the production context.
I masseproduktionsfirmaer på grund af behovet for organisationsmæssig smidighed, teknologisk udvikling og ændringer i det sociale system.
Went from professional profiles for single parts of individual work to the identification of homogeneous technological areas as the point of reference for the qualification.
Problemet behandles med særlige faglige værktøjer.
Presently experimental.
Evne til at forstå modifikationer af de tekniske-organisationsmæssige strukturer i den eksterne sammenhæng.
Passage from the chemical analyst's job to a "professionalità" also oriented towards the product and knowledge of automatic tools.
Undervisning planlagt med henblik på at behandle problemet.
In the external production context
Udvidelse af grundforberedelse.
In vocational training
Firmaer inden for tekstil, kemikalier, masseproduktionsteknik og serieproduktionsteknik frem for alt for at imødekomme de krav, der stilles af teknologisk og især automatiserede processers udvikling.
Greater need to use theoretical knowledge in the face of more complex machines, nou­standa cycles, different materials, unstable bound­aries for individual work. In particular:
POSITIONEN AF ENS EGET ARBEJDE I HELE ARBEJDSGANGEN
. in the mass production mechanics company due to the need for organizational flexibility, teclmo­ii !
- Tilkendegivelserne er generelle: Det var vanskeligt at overvinde joblogikken, skønt behovet for at udvide kendskabet til hele produktionsgangen blev anerkendt.
Problem­oriented didactic planning. Broadening basic preparation.
- Orientering imod rekonstruktion af fagkundskab til teknologiske områder eller efter processer ses i vekslende grad i uddannelsescentrenes eksperimenter.
Textile, elìcili cai, mass production mechanics, batch production mechanics companies, above all in the face of techno logica 1 and, in par­ticular, automation process development.
- Vanskeligheder med at definere og behandle dette spørgsmål skyldes den kendsgerning, at firmaer ikke i tilstrækkelige enkeltheder har udarbejdet de nye fagområder, som kræves af udviklingstendenser imod ændring i arbejdsorganisation.
More integrated technical and organizational processes require frequent diagnoses of their development: capacities to compare signals and information with operations and results (diag­nostic capacity) are needed. Textile, chemical, mass production mechanics companies (complex production systems by type of transformation and by dimensions).
SF9981028DAC
Page 182
ARBEJDSMILJØET VED SKÆRMTERMINALER
THE WORKING ENVIRONMENT
Copyright: DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE, 1981
AND WORKING CONDITIONS, 1981
Et af hovedemnerne i Det europæiske Instituts første fireårige løbende program 1977 - 19Ô0 var "Skærmterminalers indvirkning på betjeningspersonalet".
1977 - 1980 of the European Foundation was "The Impact of
Denne undersøgelse, som er et litteraturstudie, er den første inden for dette område, sorn er blevet støttet af Det europæiske Institut.
Visual Display Units on their Operators". This study - a literature survey - is the first report in this area which has been sponsored by the European Foundation.
Skønt undersøgelsen er en del af et igangværende forskningsarbejde, anså man det for rimeligt at udgive den særskilt på nuværende tidspunkt, eftersom den giver et første overblik over problemområder forbundet med skærm terminaler og arbejdsmiljøet og derfor kan belyse nogle af de om råder Det europæiske Institut specielt interesserer sig for.
Although it is part of an ongoing research effort, it was found acceptable to publish it separately at this point, as it gives an initial overview of problem areas associated with VDUs and the working environment and can therefore highlight some of the areas of concern of the European Foundation.
Nærværende rapport er godkendt af Det europæiske Instituts Publice— ringsudvalg.
This report has been accepted by the Reading Committee of the
Det bør imidlertid bemærkes, at rapporten vil blive underkastet en fuldstændig evaluering inden for rammerne af et dybtgående evalueringssemmar om Det europæiske Instituts samlede forskningsarbejde om skærmterminaler indtil udgangen af' I98I.
European Foundation. It should, however, be noted that a full evaluation of the report will be made within the framework of a comprehensive evaluation seminar concerning all VDU research of the European Foundation up to the end of 1981.
De i nærværende rapport indeholdte resultater, vurderinger og konklusioner repræsenterer forfatternes synspunkter og giver ikke nødvendigvis udtryk for Det europæiske Instituts vurderinger.
The findings, views, and conclusions expressed in this paper are those of the authors and do not necessarily represent the views of the European Foundation.
ARBEJDSMILJØET VÉD SKÆRMTERMINALER
THE WORKING ENVIRONMENT
ARBEJDSMILJØET VED SKÆRMTERMINALER ET LITTERATURSTUDIE
THE WORKING ENVIRONMENT AT VISUAL DISPLAYS UNITS (VDUs) A REVIEW OF THE LITERATURE
PROBLEMER VED ANVENDELSE AF DATASKÆRME PA KONTORER EN ERGONOMISK OVERSIGT af Olov Östberg.
The overall aim of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions is to improve the quality of life for the workers through increased safety, a more favourable working environment, more active participation of workers in decision-making, and healthier living conditions.
Dataskærme er forbundet med en computer, men en lignende skærmaflæsning finder også sted i et mikrofilmsudstyr.
This aim calls for interdisciplinary research, and support for projects of this kind is mentioned among the Foundation's principal goals.
I nogle kontorvirksomheder findes en skærm terminal for hver tredie ansat (Gruhn og Hohl, 1979).
The pro jects listed in the annual programme include "Data processing and working conditions".
Udviklingen fører formentlig til, at skærmterminaler bliver lige så almindelige som telefoner med et apparat pr. ansat.
A Danish group comprising the following members was assigned the task of carrying out a study of this topic: chief physician, dr. med.
Markedet for terminaler til privat brug ekspanderer også kraftigt.
V. Dreyer (Clinic of Aviation Medicine, Rigshospitalet, Copenhagen); lecturer, c and. psych.
Vi bevæger os hastigt ind i en tidsalder, der domineres af homo termino-videns, det skærmbetragtende menneske.
Ostberg (Labour Research Institute, University of Luleå, Sweden).
Teknologiens historie har ikke altid været brugervenlig, og indførelse af mikroelektronik i kontorverdenen danner ingen undtagelse. Teknologiens primære formål er imidlertid ikke at skaffe menneskelig trivsel, men at forøge produktiviteten.
The composition of this group is based on the variety of the different aspects involved in the study.
Den teknologiske udvikling må derfor stedse styres af menneskelige hensyn.
The first step in the projected study has been to prepare a report on existing knowledge in this field.
De områder, der omhandles af den foreliggende rapport, berører problemer, der kan have indflydelse på de ansattes fysiske og psykiske velbefindende.
This report lays no claim to being a complete bibliography; it is merely a discussion of the publications that each contributor considered particularly relevant.
Klager fra de ansatte fører til, at fagforbund opstiller "theser", der så igen afføder "antitheser" fra ledelsens side.
The major extensive surveys of the literature are noted in the list of references at the end of the report.
En sådan dialog burde følges
In the concluding remarks, proposals are put forward for further research
at on "synthese", der ud fra et samfundsmæssigt synspunkt delto sul oq vind lige.
In some computerized offices there is one video terminal for every three employees (Gruhn and Hohl, 1979)· The trend is likely to continue to the point where VDUs are as common as today's telephones, with a terminal for every employee.
I mange lande findes da også nævn, der søqor at skelne mellem beviste og ubeviste teorier og prøver at vurdere modstridende opfattelser. I Sverige har "arbetarskyddsstyrelsen" i 1978 udgivet anvisninger for arbejde med dataskærme. Disse anbefalinger omfatter et krav til passende almenbelysning, mindre end der normalt findes i kontorlokaler.
In many countries there is also a tribunal which attempts to sift the evidence and evaluate conflicting viewpoints.
Arbejdspladsen bør have en belysning på 200-300 lux, og særbelysning skal være justerbar og ikke blændende.
At the workplace itself an illumination of 200-300 lux is considered suitable, and local lighting must be adjustable and fitted with anti-glare arrangements.
De flader, der danner baggrund for skærmen, skal have en rimelig luminans og ikke være vinduer.
The surfaces that form the background to the display screen should have a suitable luminance and should not include any windows.
Skærmen skal være mobil og tillade individuelle betragtningsafstande, og den må kunne drejes om en horisontal akse.
individual viewing distances and must swivel about a horizontal axis.
For personer, der bærer briller, er det særlig vigtigt, at der er overensstemmelse mellem brillestyrke og krævet observationsafstand.
For operators who wear spectacles, it is particularly important that the observation distance imposed should be appropriate to the strength of their spectacles.
Bifokale glas bør undgås, og i de tilfælde, hvor den krævede observationsaf stand afviger for meget fra almindelig læseafstand, skal arbejdsgiveren udlevere særlige arbejdsbriller, egnede til formålet.
Bifocal lenses should be avoided, and in cases where the observation distance imposed differs greatly from the conventional reading distance, the employer is required to supply special working spectacles designed for the purpose.
Hvis der optræder øjentræthed eller synsvanskeligheder under arbejdet, skal arbejdet tilrettelægges med hvilepauser eller alternerende arbejde, hvis forholdet ikke kan afhjælpes på anden måde.
If eye fatigue or visual discom fort tend to develop, the work must be organized with periods of rest or alternation with other types of work, if there is no other way of remedy ing the situation.
Man kan forvente, at lignende regler vil komme i andre lande.
It is likely that similar regulations will be issued in other countries.
Det svenske regulativ omtaler ikke sundhedsskadelige virkninger fra arbejde med skærm terminaler, såsom røntgenstråling fra katoderørene eller epileptiske anfald, udløst af flimmer.
The Swedish regulations make no mention of effects of VDU work that are injurious to health, such as X-ray emission from cathode ray tubes and flicker-induced epileptic seizures.
Dette skyldes, som an ført af Östberg (1979), at sagkundskaben har kunnet afvise sådanne sundhedsskadende risikofaktorer, men det er ikke ensbetydende med, at arbejde med skærmterminaler er problem frit.
This is be the experts have been able to dismiss cause, as stated by Ostberg (1979)5 the existence of such risk factors injurious to health, but it does not mean that working at VDUs is problem-free.
I en undersøgelse af ca. 500 operatører, der var fuldtidsbeskæftigede med skærmarbejde, fandt Östberg (1979) , at talrige af de ansatte havde klager over legemligt ubehag. Fordelt på lokalisation fandtes følgende frekvenser:
In a survey of some 500 operators engaged in full-time VDU work, Östberg (1979) found that a high percentage of employees complained of physical discomfort.
Hoved og nakke Arme og håndled Ben
25% eyes back and shoulders head and neck arms and wrists legs
Det er altså især klager fra synsorganet, der er fremherskende, og det må være et påtrængende behov for, at synsproblemer udforskes nærmere.
The eyes are therefore predominant among the sources of complaint, and this means that there is an urgent need for more detailed study of the visual problems of VDU work.
Det forhold, at andre virksomheder eventuelt har en lignende klagefrekvens, gør ikke en sådan forskning overflødig, tværtimod.
The fact that other occupations may generate an equally high proportion of complaints of eye problems does not make a study of this kind unnecessary - quite the contrary.
Den moderne elektronikindustri er også en branche med synskrævende opgaver.
The modern electronics industry is another branch that involves visually demanding tasks.
Som sikkerhedsrepræsentant fandt svenskeren Laurila (1979) for eksempel, at 25% af de ansatte i denne in dustri måtte anskaffe sig briller inden for de første to an sættelsesår.
For example, Laurila (1979)? who is a Swedish workersafety representative, found that 25% of workers in this industry had to start wearing spectacles within the first two years of their employment.
Lignende procenttal er meddelt fra skærmterminal arbejde.
A similar percentage is reported for VDU work.