natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selvom man ikke altid har set på dette område separat, er det i mange studier blevet fremhævet, at det var et vigtigt spørgsmål.
The core of such glossaries would consist of about 500 key industrial relations and employment law terms, with contextual explanation of their significance and with reference to relevant statutes, recent court cases and problems of practical application and would provide guidance for further reading.
For at samle hovedresultaterne af disse forskningsprojekter, udlede
Special attention would be given to coverage of: the general statutory and legal framework; the parties and procedures involved in industrial relations; the legal basis, terms, and conditions of employment;
·■ konklusioner af dem og pege på eventuelle nye måder at gribe problemerne an på, er instituttet for tiden ved at udarbejde en '"oversigt over medindflydelse og konsekvenserne for leve- og arbejdsvilkår".
C the labour market and social security. In 1987, it is proposed that consideration be given in the first instance to the compilation and editing of a glossary on Spanish industrial relations, together with the revision and editing of the existing glossaries for Italy and the UK.
Målet er at gøre dem der er ansvarlige for udformningen af politiske foranstaltninger og beslutningstagning på forskellige niveauer (EF­institutioner, stat, amt og kommune, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer, forbrugergrupper osv.) opmærksom på de væsentligste punkter i instituttets forskning.
References: — The role of the parties concerned in the design and setting up of new forms of work organisation (published 1984) — The role of the parties concerned in the introduction of new technology - Case studies (published 1985) — The role of the parties involved in the introduction of new technology -A practical instrument of orientation (evaluated 1986, to be published 1987) — The role of the parties involved in the introduction of new technology -Attitudinal survey - (to be completed 1987) — Workers' participation and the improvement of living and working conditions - A bibliographical analysis (published 1985) — New technology and the quality of life - The service sector in Europe (published 1986) — Review of the European Foundation's research on participation and its impact on living and working conditions (to be completed 1987) — Review of the European Foundation's research on new technology (completed 1986, to be published 1987) — European glossary of industrial relations (commencing 1987)
I oversigten vil man ved at koncentrere sig om praktisk orienterede spørgsmål se på de muligheder, der ligger i medindflydelse for at forbedre leve­ og arbejdsvilkår.
The response of the labour market to the forces affecting it, taken together with changing social attitudes, is rapidly altering the way in which time is used.
Oversigten omfatter praktisk orienterede anbefalinger, selvom der ikke gøres forsøg på at udforme en usmidig "vejledning" eller "model". Oversigten afsluttes i første halvår 1987 sideløbende med en oversigt om ny teknologi.
The trend towards a reduction of the total number of hours worked, as well as the different arrangements of working time, have clear implications for time spent outside the context of "traditional" work.
For bedre at kunne forstå de forskellige arbejdsmarkedssystemer i de forskellige lande vil instituttet i forbindelse med 1987­programmet begynde det forberedende arbejde med en række europæiske glosarer om arbejdsmarkedsforhold.
Some of these arrangements are being examined by the Foundation.
De glosarer, der findes inden for dette område, er ofte forældede og emne­ og indholdsmæssigt begrænsede.
It is important, too, to understand how time is used at home, for leisure and in the provision of voluntary help to those who need it.
Dette projekt startes på et tidspunkt, hvor et "udvidet" EF og den store interesse for de muligheder der ligger i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, gør det endnu mere nødvendigt at forstå de forskellige begreber og procedurer, der anvendes på arbejdsmarkedet, til fulde.
Overall, a better understanding of the changing patterns of time use can play an essential part in understanding how improvements in living and working conditions can be affected.
Projektet tager udgangspunkt i de erfaringer, en international ekspertgruppe har gjort sig i forbindelse med udarbejdelse af glosarer om arbejdsmarkedsforhold i Storbritannien, USA og Italien; glosarerne vil i sidste instans kunne dække alle medlemsstater.
In order to document these changing patterns, an International Archive of Time Budget Data has been established on the initiative of the Foundation.
Der vil blive lagt særlig vægt på de generelle lovgivningsmæssige og juridiske rammer, parterne og procedurerne på arbejdsmarkedet, det retlige grundlag, ansættelsesvilkår, arbejdsmarkedet og social sikring.
The Archive incorporates data from the last major international project on this theme, conducted over 20 years ago by the Vienna Centre.
Det foreslås, at man i 1987 i første omgang udformer og redigerer et glosar om spanske arbejdsmarkedsforhold og reviderer og redigerer de glosarer, der findes om Italien og Storbritannien.
Having assembled and coded existing time-budget data in its first phase (1983/84), the second phase of the project (1985/86) set out to identify ways and means of comparing existing data.
Tendensen i retning af kortere arbejdstid og forskellige arbejdstidssystemer får tydelige konsekvenser for den tid, der bruges uden for "traditionelt" arbejde.
• issues connected with the reduction of working time in the broadest sense, i.e. weekly, monthly , yearly, life time.
Instituttet er igang med at se på nogle af disse systemer. Det er også vigtigt at fa indblik i, hvorledes tiden bruges i hjemmet, til fritidsinteresser og i forbindelse med tilvejebringelse af frivillig bistand til dem, der har brug for den hjælp.
Research in this area may lead to defining the consequences of work-time reduction for the pattern of non-work activities; • issues connected with the perceived inequalities in the shares borne by men and women of the total work-load in the home and outside the home.
Som helhed vil man ved at få mere indblik i de ændringer, der sker i tidsanvendelsesmønstrene, kunne nå et betydeligt skridt på vejen til at forstå, hvorledes forbedringer i leve- og arbejdsvilkår kan blive påvirket.
Time use data can shed light on the extent of these inequalities, particularly the allocation of time to domestic work; • the impact of new information technologies on the use of time and in new product-related activities, e.g. shopping and tele-shopping, going to the bank and tele-banking, theatre versus television.
På instituttets foranledning er der med henblik på at kunne dokumentere disse ændringer blevet oprettet et internationalt arkiv om tidsanvendelse.Arkivet omfatter materiale fra det seneste større internationale projekt om dette tema, som blev gennemført for mere end 20 år siden af Wien-Centeret.
Other Foundation research, on the relationship between working time and leisure time and on potential conflicts of interest between consumers and the providers of services and goods, addresses selected aspects of the subject area: the social impact of changes in working time; problems of particular categories of workers; the consumer view; the impact of electronic technology; and the spatial and economic aspects of the organisation of time.
I den første fase (1983-84) indsamlede og indkodede man materiale om tidsplanlægning; formålet med projektets anden fase (1985-86) var at finde frem til, hvorledes man kan sammenligne oplysningerne.
— Archive on Time Budget Data (continuing) — First analysis of material utilizing the Time Budget Archive (to be evaluated 1987) — The organisation of time and the improvement of living and working conditions of the consumers and providers of services (to be evaluated 1987/88).
Gennem forskningen om dette område vil man måske kunne nå frem til en definition på konsekvenserne af arbejdstidsforkortelser for de aktiviteter, der ikke vedrører arbejdet. • Spørgsmål med tilknytning til den skæve fordeling, der kan være tale om i forbindelse med arbejdsfordelingen på mænd og kvinder i hjemmet og uden for hjemmet.
With regard to time use, the Foundation's fouryear rolling programme focussed on the "social" use made of free time and, in particular, on the extent and potential for "social cohesion" between those who have free time and those whom this free time might be used to help.
Disse analyser af ændringer i tidsanvendelsesmønstre bygger på 15 oversigter fra syv lande og dækker perioden fra 1961 til 1984.
The programme relates to a number of the preoccupations expressed in the European Community concerning the situation and problems of the aged (Resolution of European Parliament on 18 February 1982) and is in line with the conclusions of the Council concerning a Community Medium-term Social Action Programme (22 June 1984).
Oversigterne giver mulighed for at foretage såvel tværnationale som nogle historiske sammenligninger.
Further resolutions followed in 1986 on
I 1986 fulgte flere resolutioner om EF-foranstaltninger med henblik på at forbedre ældres situation (vedtaget den 14. maj 1986) og om servicetilbudene til ældregruppen (vedtaget den 10. marts 1986).
Community Measures to improve the situation of old people (adopted 14 May 1986) and on Services for the Elderly (adopted 10 March 1986).
Instituttets projekt blev afsluttet i 1986.
The Foundation's research was completed in 1986.
Efter at have set på den demografiske udvikling i medlemsstaterne beskæftigede man sig med behovet for og de servicetilbud der findes for ældregruppen i relation til indkomst, boligforhold, mobilitet, hjælp i forbindelse med sygdom og invaliditet, kontakter, aktiviteter og evnen til at klare sig selv.
Having examined the demographic trends in the Member States, the study analysed the needs of, and services available to, the elderly, in relation to income, housing, mobility, assistance in illness and disability, contacts, activities and capacity to cope.
Et spørgsmål blev nærmere uddybet, nemlig, er fritid, og her navnlig de frivillige foranstaltninger, et ressourceområde, der ikke bruges nok? Rapporten afsluttes med en række generelle retningslinier for en ældrepolitik, nemlig
One question was more thoroughly considered : is free time, in particular voluntary service, an under-used resource?
• hvilke og hvor store behov har ældregruppen? • muligheder for indsats? • spørgsmålet om ressourcer: finansiering og fritid.
• the nature and scale of the needs of the elderly; • possibilities for action; • the question of resources: finance and free time.
Rapporterne evalueres i 1987, hvorefter de påtænkes udgivet.
The reports will be evaluated during 1987, following which publication is envisaged.
Litteratur: — Betydningen af socialt sammenhold og den tid der er til rådighed til at hjælpe ældregruppen (evalueres i 1987).
References: — The impact of social cohesion and time available on assistance to the elderly (evaluation 1987).
De arbejdsløse
Long-Term Unemployed.
I rapporten om aktiviteter for arbejdsløse, som blev udgivet i slutningen af 1985, fremlagde instituttet materiale om konsekvenserne af arbejdsløshed for den enkelte, deres familier og samfundet som helhed.
This work, carried out in the course of 1986, covered 20 case studies of locally-based initiatives aimed at providing comprehensive and coordinated assistance to adults and young people to improve both their living conditions and their chances of finding work.
Rapporten viste, hvorledes fattigdom, isolation, apati, depression, fremmedgørelse, ægteskabelige uoverensstemmelser og stigende kriminalitet blandt voksne og unge alle var blevet forbundet med den stigende arbejdsløshed, og at jo længere arbejdsløsheden varer, jo større skade sker der på den enkelte og samfundsstrukturen.
The case studies were carried out in Belgium, the Federal Republic of Germany, Italy, Ireland and the United Kingdom.
Der lægges nu mere vægt på de mange forskellige initiativer, som er ved at blive etableret på lokalt plan, og som sigter mod at bistå langtidsledige og forbedre de økonomiske og sociale strukturer i lokalsamfundet.
The aim was to identify significant examples of how the longterm unemployed of all ages can be helped to cope with their situation in ways which would lead to their economic and social reintegration and to their breaking away from the kind of deprivation in which many have become trapped.
I en resolution vedtaget af Rådet om et handlingsprogram for øget beskæftigelse (22. december 1986) blev det understreget, at der var brug for hurtig handling til fordel for langtidsledige.
More specifically the aim is to identify features of these initiatives which have contributed to their success and factors which inhibit their extension and future development.
I en tidligere resolution vedtaget af Rådet om langtidsledighed (19. december 1984) havde Rådet erkendt betydningen af foranstaltninger med henblik på at skaffe beskæftigelse til og støtte langtidsledige.
Thus, it is hoped to provide advice on how to develop assistance for the longterm unemployed, which takes account both of the wide variety of social, family, health, housing and general economic problems that they experience and the economic and social difficulties existing in areas of high unemployment.
Her anmodede Rådet endvidere om, at der blev forsket mere i de foranstaltninger o*g procedurer, som giver godt resultat i forbindelse med at bekæmpe langtidsledighed.
In the course of the research, the research team had opportunities to discuss the issues with representatives of the European Commission, ETUC, UNICE and CEDEFOP.
For at imødekomme denne anmodning og som opfølgning til den indledende oversigt om foranstaltninger med henblik på at etablere aktiviteter for arbejdsløse startede instituttet et projekt om langtidslediges levevilkår.
Close contacts were maintained also with related Community research on local employment initiatives and on vocational training and education needs of the longterm unemployed.
Case-studierne blev gennemført i Belgien, Tyskland, Italien, Irland og Storbritannien.
Individual and geographical factors play important roles in determining the distribution and impact of longterm unemployment.
Målet var at finde eksempler på, hvorledes man kan hjælpe langtidsledige i alle aldersgrupper med at klare den situation, de befinder sig i, og dermed reintegrere dem i samfundet i økonomisk og social henseende og bistå dem i forbindelse med at komme ud af den ufordelagtige situation, de var kommet ind i.
However, the four key factors which combine to make longterm unemployment so damaging to individuals and communities are loss of income, loss of social contact, loss of status and loss of activity. The more ambitious of the projects studied attempt to remedy all or some of these losses, but all experienced difficulty in tackling them comprehensively.
Nærmere præciseret er formålet at finde frem til nogle elementer i disse initiativer, som har medvirket til, at de har givet godt resultat samt faktorer, der virker hæmmende for at udbygge og udvikle dem.
Manpower policies and programmes to tackle labour market rigidities or to share employment do not always address some of the real issues affecting the longterm unemployed in communities where longterm unemployment is growing.
Således håber man at kunne rådgive om, hvorledes man kan hjælpe langtidsledige, således at der tages hensyn til de mange forskellige sociale, familiemæssige og helbredsmæssige problemer og boligproblemer og økonomiske problemer i al almindelighed, som de kommer ud for, og de økonomiske og sociale problemer, der findes i områder med stor arbejdsløshed.
Similarly, social assistance programmes often fail to address the comprehensive needs of those who are longterm unemployed. Existing government funded programmes are often the only source of revenue for local initiatives but they have many shortcomings, being designed to provide mainly short-term employment opportunities rather than aimed at dealing comprehensively with the effects of longterm unemployment.
I forbindelse med projektet havde forskergruppen lejlighed til at drøfte disse spørgsmål med repræsentanter for EF-Kommissionen, EFS, UNICE og CEDEFOP.
They can also have the effect of further marginalising the longterm unemployed through low wage levels, low skill levels and the insecurity of temporary, often part-time work.
Forskerne holdt sig ligeledes i snæver kontakt med beslægtede EF-forskningsprojekter om lokale beskæftigelsesinitiativer og langtidslediges erhvervsuddannelsesbehov.
Within projects themselves, organisers find problems in providing comprehensive and well-integrated assistance of a kind that gives longer term results.
IGANGVÆRENDE PROJEKTER
CURRENT ACTIVITIES unemployed.
[a en række områder, nemlig, hvor er der langtidsledighed, politisk orienterede spørgsmål og spørgsmål med tilknytning til projektstyring. De langtidsledige er ikke en ensartet sammensat gruppe.
The problems of longterm unemployment are creating growing concern at EEC and national level and the search for new responses is receiving more and more attention.
Individuelle og geografiske faktorer spiller en vigtig rolle i forbindelse med langtidsledighedens fordeling og konsekvenser.
The final results of this work will become available in 1987 when the consolidated report on the research will be compiled.
De fire vigtigste faktorer, som tilsammen gør, at langtidsledighed far negative konsekvenser for den enkelte og lokalsamfundet er imidlertid tab af indkomst, mangel på den kontakt med andre mennesker, der hænger sammen med at have et arbejde, tab af status og at man ikke har noget at lave.
As part of its work on longterm unemployment in 1987, the Foundation will be organising, in cooperation with CEDEFOP, two workshops on the education and training needs of the longterm unemployed and on the value of locally-based responses to longterm unemployment.
I nogle af de mere ambitiøse projekter forsøgte man at afhjælpe alle disse eller nogle af disse tab, men i alle tilfælde stødte man på problemer i forbindelse med at løse dem effektivt.
These workshops will provide an opportunity to bring policy-makers, practitioners and researchers together to discuss some of the major issues arising from current Community work on this subject.
De kan også betyde, at de langtidsledige i endnu højere grad bliver en marginalgruppe p.g.a., at lønningerne er lave, der kræves fa kvalifikationer samt usikkerheden forbundet med midlertidig beskæftigelse og deltidsarbejde.
References: — Activities for the Unemployed (published 1985) — Living Conditions of the Long-Term Unemployed: Case Studies of Innovations (to be evaluated 1987).
I selve projekterne har deltagerne problemer med at yde en omfattende og godt integreret bistand, som giver gode resultater på langt sigt.
The first programme of research on comrnuting, completed in 1985, included research projects on: safety of
Problemerne forbundet med langtidsledighed giver anledning til stigende bekymring på EF-plan og i de enkelte lande, og der lægges mere og mere vægt på at finde nye løsninger.
• trends and patterns of commuting in Europe; • the impact of commuting on the health and commuters/workers; • the parties involved in decisions concerning commuting.
I dette projekt har man forsøgt at anskue problemet ud fra en ny synsvinkel, og med udgangspunkt i en omhyggelig analyse af de erfaringer, de der beskæftiger sig direkte med problemerne har gjort, udledt en række konklusioner, der vil kunne bruges ved udformning af politiske foranstaltninger og i arbejdet i praksis.
To conclude this programme and to promote practical application of its findings, a Review of the European Foundation's Research on Commuting was finalised in 1986.
De endelige resultater af dette projekt foreligger i 1987, når den sammenfattende rapport er udarbejdet.
This review highlights the following points:
I tilknytning til arbejdet om langtidsledighed i 1987 vil instituttet i samarbejde med CEDEFOP arrangere to workshops om langtidslediges uddannelsesbehov og værdien af lokale initiativer til bekæmpelse af langtidsledighed.
□ Commuting is a European issue. While there are differences between the commuting patterns of the 12 Member States, the issues and problems raised by commuting are similar.
På disse workshops vil politiske beslutningstagere, folk der beskæftiger sig med området i praksis, og forskere få mulighed for at drøfte nogle af de væsentligste spørgsmål, der er kommet ud af de projekter, der på nuværende tidspunkt er igang om dette emneområde i EF.
π Commuting patterns are changing. While the average length of commuting journeys has grown, the greater use of cars and trains has actually reduced the average time spent commuting although the small proportion of workers making very long duration journeys to work has grown significantly.
IGANGVÆRENDE PROJEKTER m -
CURRENT ACTIVITIES between the health and safety of workers making long and short duration commuting trips.
• transport mellem boligen og arbejdspladsen i Europa; • udviklingstendenser og mønstre • helbreds­ og sikkerhedsmæssige konsekvenser af transport mellem bolig og arbejdsplads • de parter, der er inddraget i beslutninger vedrørende transport mellem boligen og arbejdspladsen.
References: — Commuting and its Consequences (published 1983) — The impact of commuting on the health and safety of commuters/workers (published 1984) — The influence of the parties involved in planning, financing and running of transport for commuting (published 1986) — International Conference on Commuting: Its Impact on Living and Working Conditions (proceedings to be published jointly with the Instituto Italiano Di Medicina Sociale, Rome, 1987) — A consolidated report on Commuting - The European Dimension (evaluation 1987) — An information booklet: Towards Better Commuting (evaluation 1987) — An annotated Bibliography on Commuting (evaluation 1987).
I denne oversigt fremhæves følgende:
The Urban Environment
Trafikale spidsbelastningsperioder er også begyndt at brede sig over et større tidsrum, i takt med at arbejdstiden bliver mere fleksibel. □ Transport mellem boligen og arbejdspladsen kan fa negative konsekvenser for lønmodtagerens helbred og sikkerhed.
1986 saw the publication of the first results of the Foundation's research programme on the urban environment.
I instituttets forskning har man kunnet konstatere betydelige helbreds­ og sikkerhedsmæssige forskelle på lønmodtagere, der har langt til arbejde i forhold til dem, der har kort til arbejde. Dette påvirker så senere privatlivet og arbejdspræstationerne.
The report "Living Conditions in Urban Areas: an overview of factors influencing urban life in the European Community" examines the ways in which changes in demography and economic restructuring are affecting certain people and certain areas of our cities.
De skal sammen med andre interesserede parter såsom fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer i højere grad inddrages i beslutningsprocessen omkring transport. □ Transport mellem boligen og arbejdspladsen omfatter mange aspekter.
European urban society is becoming more polarised and vulnerable groups such as the unemployed, the elderly, single-parent families and migrant workers are frequently segregated in poor living conditions in inner city areas and on the urban fringes.
For fuldstændig at kunne forstå de spørgsmål, der er tale om, skal der anlægges en mere generel synsvinkel, hvor man kombinerer forskellige politiske områder og ikke kun beskæftiger sig med transportplanlægning.
Those who are unsuccessful in the labour market are thus faced with inter-related economic, social and environmental problems from which they have few escape options.
Resultaterne vil blive evalueret på et kollokvium i marts 1987.
This increased marginalisation and segregation in urban areas throughout Europe was