natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mange serviceaktiviteter udføres døgnet rundt syv dage om ugen, men af forskellige praktiske og tekniske grunde er ugen ikke den tilgrundliggende tidsenhed for skiftturnusmønstrene.
Many service activities are carried on for 24 hours per day and 7 days per week but, for various practical and technical reasons, the shiftwork rotation patterns do not take the week as their basic unit of time.
Dette gælder f.eks. jernbaner, luftfartselskaber o.s.v.
This is the case, for instance, on the railways, in airline companies, etc.
Følgende udfører også omfattende arbejde uden for normale arbejdstider: kasserere i store kædeforretninger må arbejde een eller to aftener om ugen o.s.v.
Also, much work is performed outside regular hours: cashiers in large multiple stores have to work one or two evenings per week, etc.
Det er ikke altid lige nemt at skelne mellem arbejdstidernes forskellige organisationssystemer.
It is not always easy to distinguish between the different systems of organization of working hours.
Tallene i tabel 2 er således omtrentlige, efter som kategorierne er forskellige fra land til land.
The figures in Table 2 are thus approximations, since the categories differ from country to country.
Tabel 2 viser, at ca. 17,8% af arbejdstagerne i servicesektoren i EF arbejder i skift eller uden for normale arbejdstider.
Table 2 shows that about 17.8$ of employees in the services sector in the EEC work in shifts or outside normal hours.
Dette repræsenterer 8 millioner mennesker.
This represents 8 million persons.
Det er derfor disse 8 millioner mennesker, denne undersøgelse af skifteholdsarbejdet i servicesektoren direkte ved rører.
These 8 million people are therefore the ones with whom this investigation of shiftwork in the services sector is directly concerned.
De repræsenterer 3% af EFs samlede befolkning.
They represent 3$ of the total population of the EEC.
Med 22,9% indtager Danmark førstepladsen med den største andel skifteholdsarbejdere i den tertiære sektor.
With 22·9$5 Denmark comes first with the largest proportion of shiftworkers in the tertiary sector. It is followed by Ireland (22.9$),
Herefter følger Irland (22,9%), Frankrig (20,9%), Det forenede Kongerige (20,8%), Belgien (l8,6%), Den tyske Forbundsrepublik (16,1%), Holland (15,8%), Luxembourg (13,7%) og Italien (9,6%).
France (20.9$), the United Kingdom (20.8$), Belgium (l8.6$), the Federal Republic of Germany (16.1$), the Netherlands (15-8$), Luxembourg (13·7$) and Italy (9-6$).
Dette sidste tal for Italien undervurderer uden tvivl den faktiske situation, fordi den italienske undersøgelse kun dækker skifteholdsarbejde i ordets egentlige betydning og udelader arbejde til usædvanlige tider. Nogle sektorer (små detailforretninger o.s.v.) dækkes ikke.
This last figure for Italy undoubtedly understates the real position, as the Italian survey covers only shiftwork in the strict sense, excluding work at unusual hours; some sectors (small retail businesses, etc) are not covered.
Belgien er landet, hvis andel (18,6%) er nærmest det europæiske gennemsnit.
Belgium is the country where the proportion (18.6$) is closest to the European average.
Underdeles andelene efter skifteholdsarbejde-kategorier, viser det sig, at semi-kontinuerligt skifteholdsarbejde er meget sjældent.
If the proportions are subdivided by categories of shiftwork, it is found that semicontinuous shiftwork is very rare.
Det forholdsmæssige antal arbejdstagere med kontinuerligt skifteholdsarbej de varierer fra 2,8% til 6,2%. Tallet for ikkekontinuerligt skifte holdsarbejde varierer fra 1,8% til 6,9%.
The proportion of employees on continuous shiftwork ranges from 2.8$ to 6.2$. , For discontinuous shiftwork the proportion ranges from 1.8$ to 6.9$.
Eftersom visse tal mangler, og definitionen af skifteholdsarbejde kategorierne ikke er præcis, er det umuligt at beregne det almindelige gennemsnit for EF.
In view of the absence of certain data and the lack of precision in the definition of shiftwork categories, it is impossible to calculate general averages for the EEC.
Tallene repræsenterer i alle tilfælde størrelsesordener og ikke præcise, definitive værdier.
In any case, the figures represent orders of magnitude, not precise, definite values.
Tallene viser imidlertid, at størstedelen af vedkommende arbejdstagere falder inden for kategorien, usædvanlige arbejdstider.
These figures do show, however, that the majority of the employees concerned fall into the category of unusual working hours.
I nogle lande (F,NL, UK og IRL) kan kun een arbejder ud af to i alle tertiære sektorer, der ikke har regelmæssige arbejdstider, anses for at udføre skifteholds arbejde i ordets strengeste betydning.
In some countries (F, NL, UK and IRL), out of every two employees in the tertiary sector who do not work regular hours, only one can be regarded as doing shiftwork in the strict sense of the term.
Antal arbejdstagere i den tertiære sekter
Percentage of employees on shiftwork in the tertiary sector ($)
2.3 Opdeling efter køn
2.3 Breakdown by sex
Tabel 3 viser fordelingen efter køn for arbejdstagere på skiftehold.
Table 3 shows the distribution of employees on shiftwork according to sex.
Der findes anvendelige data fra seks lande: for Italien, Luxembourg og Danmark er disse oplysninger ufuldstændige, eller de findes ikke.
Usable data exist for six countries: in the case of Italy, Luxembourg and Denmark this information is incomplete or non-existent.
Alt efter vedkommende land arbejder fra 17 til 27 af hver 100 mand lige arbejdstagere i servicesektoren på skiftehold eller til uregelmæssige tidspunkter.
Out of every 100 male employees in the services sector, there are from 17 to 26, depending on the country concerned, who work shifts or irregular hours.
Det højeste tal findes i Det forenede Kongerige, hvor 1 mandlig arbejdstager af 4 har varierende eller usædvanlige arbejdstider.
The highest proportion is reached in the United Kingdom, where 1 male employee in 4 has variable or unusual working hours.
Andelen af kvinder varierer fra 13,1% til 20,5% og er højest i Irland, hvor 1 kvinde ud af 5 arbejder på varierende eller usædvanlige tidspunkter.
The proportion of women ranges from 13·1$ to 20.5$ and is highest in Ireland, where 1 woman in 5 works variable or unusual hours.
For de seks lande, for hvilke der foreligger informationer, nemlig Den tyske Forbundsrepublik, Frankrig, Holland, Belgien, Det forenede Kongerige og Irland, er det forholdsmæssige antal kvinder, der arbejder i skift, lavere end tallet for mænd.
For the six countries for which information is available, namely the Federal Republic of Germany, France, the Netherlands, Belgium, the United Kingdom and Ireland, the proportion of women working shifts is lower than that of men.
I disse seks lande er det sandsynligt, at een mand ud af fem med arbejde i servicesektoren arbejder uden for normale arbejdstider, og for kvinder er muligheden een til seks.
Broadly speaking, for these six countries a man working in the services sector stands one chance in five of working outside normal hours and a woman one chance in six.
Tabel 3: Forholdsmæssige antal skifteholdsarbejdere blandt mænd og kvinder ­ efter land (servicesektoren) oren)
Table J > i Proportion of shiftworkers among men and among women, by country (services sector)
2.4 Opdeling efter erhverv
2.4 Breakdown by occupation
Blandt arbejdstagerne som helhed skelner man mellem manuelle arbej- dere (eller arbejdere på ugeløn) og ikke-manuelle arbejdere (eller funk tionærer).
Among employees as a whole, a distinction is made between manual workers (or blue-collar workers) and non-manual workers (or white-collar workers).
Det er vigtigt at skelne på denne måde, fordi industrien i almindelighed associeres med manuelle arbejdere og servicefagene med funktionærer.
It is important to make this distinction since, generally speaking, industry is associated with blue-collar workers and services with white-collar workers.
Kendsgerningen er imidlertid, at den tertiære sektor og så omfatter et ret betydeligt antal manuelle arbejdere, på samme måde som den sekundære sektor sidder inde med et ret stort antal ikke-manu elle arbejdere.
In point of fact, the tertiary sector also includes a fair proportion of manual workers, just as the secondary sector likewise has a fair proportion of non-manual workers.
Vi har blot modtaget nogle få enkeltheder, der an gives i de belgiske og danske rapporter.
All that we have are a few details given in the Belgian and Danish reports.
Af hver 100 arbejdstagere i den tertiære sektor i Belgien er 30 manuelle arbejdere og 70 ikke-manuelle.
In Belgium, out of every 100 employees in the tertiary sector, 30 are manual workers and 70 non-manual.
Af hver 100 arbejdstagere på skiftehold derimod er 60 manuelle arbejdere og 40 ikke-manuelle.
On the other hand, out of every 100 employees on shiftwork, 60 are manual workers and 40 non-manual.
Ande len af manuelle arbejdere på skiftehold er således højere end tallet for ikke-manuelle arbejdere.
Thus, the proportion of manual workers on shiftwork is higher than that of non-manual workers.
I Danmark er 1 arbejdstager af 3 i den tertiære sektor manuel ar bejder.
In Denmark, 1 employee in 3 in the tertiary sector is a manual worker.
På lignende måde er 1 arbejdstager af 3 på skifteholdsarbejde manuel arbejder.
Similarly, 1 employee in 3 on shiftwork is a manual worker.
2.5 Kvantitative tendenser inden for skifteholdsarbejde
2.5 Quantitative trends in shiftwork
Man kender kun relativt lidt til skifteholdsarbejdets udbredeise i den tertiære sektor.
Relatively little is known about the extent of shiftwork in the tertiary sector.
Studier vedr. udviklingen af skifteholdsarbej dets tendenser er sjældne. Der er dog flere grunde til denne tilsyneladende mangel på interesse.
Studies on development trends in shiftwork are rare.
Den ene er af en metodologisk art: arbejdet i den tertiære sektor er yderst forskelligartet, og skift systemerne varierer meget.
One is methodological in nature: in the tertiary sector, work is highly diversified and shiftwork systems are very varied.
En anden grund, der anføres, er af en mere kulturel art, idet skifteholdsarbejde i den tertiære sektor ikke ses ud fra samme synsvinkel som i den sekundære sektor.
Another reason put forward is more cultural, since shift work in the tertiary sector is not viewed in the same light as that in the secondary sector.
I industrien baseres skifteholdsarbejdets tilrettelæggelse på tekniske eller økonomiske grundlag.
In industry, the organization of shiftwork is based on technical or economic reasons.
Følgelig accepteres skifteholds arbejde modstræbende og er underkastet flere restriktioner.
Consequently, shiftwork is accepted reluctantly and is subject to more restrictions.
I den tertiære sektor afspejler skifteholdsarbejde ofte sociale behov: sundhedspleje, der skal stilles til rådighed hele døgnet, passagerer, der skal transporteres syv dage om ugen o.s.v.
In the tertiary sector, shiftwork often reflects social needs: health care that has to be provided 24 hours a day, passengers who have to be transported 7 days a week, etc.
Interessen i rentabilitet bliver stadig mere iøjnefaldende både indirekte (forretninger holder åbent til sent om aftenen eller om søndagen; varetransport finder sted om natten) eller direkte (brug af informationscentre om natten).
Concern with profitability is becoming increasingly apparent, both indirectly (shops keeping open late in the evening or on Sundays, goods transport taking place at night) or directly (use of informatics centres at night).
De nationale rapporter indeholder næsten ingen oplysninger om udviklingstendenserne inden for skifteholdsarbejde i EF-landene i de foregående år eller i fremtiden.
The national reports give hardly any information on development trends in shiftwork in the EEC countries during the past years and in the future.
I Holland forudser man ingen forøgelse heraf undtagen inden for informationsteknikkerne.
In the Netherlands, no increase is foreseeable except in informatics activities.
I Italien er skifteholdsarbejde opadgående ved jernbanerne og inden for lufttransporten.
In Italy, shiftwork is on the increase on the railways and in air transport.
Belgien venter, at situationen stabiliseres undtagen for bank- og forsikringsvæsen og offentlig administration, hvor skifteholdsarbejde viser en stigning.
Belgium expects the position to stabilize, except in banking, insurance and public administration, where shiftwork is on the increase.
I Det forenede Kongerige stiger antallet af timer, der arbejdes uden for den normale arbejdstid, inden for flytransport og fjernsyn.
In the United Kingdom the number of hours worked outside normal working hours is rising in air transport and in television.
Overarbejde viser faktisk en forøgelse, mens beskæftigelsen stagnerer.
Actually, the amount of overtime is increasing, as employment is stationary.
For brandmænd er situationen den modsatte: efterhånden som antallet af timer på skiftehold falder, bliver det nødvendigt at anskaffe ekstra arbejdskraft.
For firemen, the opposite is the case: as the number of shiftwork hours declines, additional manpower will be required. Shiftwork is also on the increase in the police and
Det står stille i sundhedssektoren,
It is stationary in the health sector.
I Frankrig er skifteholdsarbejde faldende i nogle sektorer, der i forvejen udviser en nedgang (handelsmarinen), men den nationale rapport fremsætter en teori, ifølge hvilken der er en almen stigning i servicesektoren parallelt med denne sektors almindelige vækst, I Den tyske Forbundsrepublik steg skifteholdsarbejdet betydeligt mellem I960 og 1975 inden for bankvæsen, forsikring og handel til trods for en nedgang i den udførte arbejdsmængde.
In France, shiftwork is decreasing in some sectors which are themselves declining (merchant navy), but the national report puts forward the theory that there is an overall increase in shiftwork in the services sector parallel with the general growth of this sector. In the Federal Republic of Germany, between i960 and 1975 shiftwork increased substantially in banking, insurance and business, despite a drop in the volume of work done.
Mekaniseringen af visse arbejdsopgaver har reduceret arbejdsomfanget.
The mechanization of certain tasks has reduced the amount of work.
På andre områder har den kortere arbejdsuge krævet introduktionen af arbejde i skift (f.eks. i forretninger).
Elsewhere, the shortening of the working week has made it necessary to introduce work in shifts (in shops, for instance).
På hospitaler er forskudte arbejdstider i løbet af den samme dag også blevet erstattet med arbejde i skift.
In hospitals, too, the working of split hours during the same day has been replaced by work in shifts.
Til trods for den store stigning i arbejdstagernes antal lader skifteholdsarbej de i servicefagene som helhed ikke til at være steget.
In services as a whole, despite the substantial rise in the number of employees shiftwork does not appear to have increased.
På hoteller og restauranter har antallet af arbejdstagere været faldende, hvilket uden tvivl skyldes nedgangen i tjenerpersonalet, der omfattes af samme kategori i Den tyske Forbundsrepublik.
In hotels and restaurants the number of employees has declined, doubtless owing to the falling-off in domestic staff, which are included in the same category in the Federal Republic of Germany.
Det antages imidlertid, at der vil ske en stigning i skifteholdsarbejdet inden for disse erhverv, der i stadig højere grad er koncentreret i fritiden og i weekenderne.
It is assumed, however, that an increase in shiftwork is taking place in these activities, which are becoming more and more concentrated in leisure hours and at weekends.
Inden for transportvæsenet har der kun været en ubetydelig stigning i skifteholdsarbejdet, men det er steget inden for offentlige servicer samtidig med en vækst i beskæftigelsen inden for politiet.
In transport there has been only a slight increase in shiftwork, but it has risen in the public services, with a growth in employment in the police.
Servicefagene er delt i fem erhvervsaktiviteter: handel, transport og kommunikationer, banker, finans- og forsikringsvæsen, offentlig ad ministration og andre servicer.
The services are grouped into five economic activities: trade, transport and communications, banking, finance and insurance, public administration, and other services.
For hvert af disse erhverv og land for land analyserer denne del af redegørelsen arbejdstagernes fordeling efter skiftsystemer.
This part of the review analyses, for each of these activities and country by country, the distribution of employees according to shiftwork systems.
For erhvervsaktiviteternes vigtigste underkategorier sammenfatter redegørelsen de foreliggende informationer vedr. arbejdsvilkårene.
It summarizes, for the main subcategories of economic activity, the existing information concerning working conditions.
Som det fremgår af tabel 4, er det fordelagtigt at sammenligne det relative omfang for hver enkelt af disse erhvervsaktiviteter.
It is also useful to compare - as is done in Table 4 - the relative extent of each of these economic activities.
Hvad de vigtigste beskæftigelser angår, står handelserhvervene således i forgrunden i servicesektoren for EF som helhed, idet 17,3% af den samlede arbejdende befolkning er beskæftiget her.
Thus, in terms of main occupations, trade activities rank foremost in the services sector for the Community as a whole, giving employment to 17·3$ of the total working population.
Dette gælder for seks EF-lande, men i de øvrige tre (NL, UK og DK) kommer andre servicefag først.
This applies to six Community countries, but in the remaining three (NL, UK and DK) other services come first.
Transport og kommunikationer beskæftiger 6,2% af den arbejdende befolkning i EF.
Transport and communications employ 6.2$ of the working population of the EEC.
Alle lande ligger i nærheden af dette gennemsnit med undtagelse af Danmark med 7% og Belgien med 7,7% af den arbejdende befolkning. folkning.
All the countries are close to this average, except for Denmark with 7$ of the working population and Belgium with 7.7$·
I den finansielle sektor er det europæiske gennemsnit 5,4%.
In the financial sector the European average is 5*4$.
Den ne procentdel varierer fra land til land: i Holland arbejder 7,4% af befolkningen inden for bank- og finansvæsenet, sammenlignet med kun 2,3% i Italien.
This proportion varies from country to country: in the Netherlands 7.4$ of the population work in banking and finance, as against only 2.3$ in Italy.
Sådanne variationer finder man også inden for den offentlige ad ministration.
These variations are also to be found in public administration.
Det europæiske gennemsnit er 7,1% med yderliggående værdier på 5,3% i Irland og Danmark og 9,6% i Luxembourg.
The European average is 7-1$, with extreme values of 5«3$ in Ireland and Denmark and 9.6$ in Luxembourg.
Tabel 4: Opdeling af hovedbeskæftigelserne i servicesektoren efter erhvervsaktivitet og efter land (som % af den samlede arbejdende befolkning)
Table 4: Breakdown of main occupations in the services sector by economic activity and by country (as $ of total working population)
Kilde» Eurostat 1978, stikprøveundersøgelse af arbejdsmarkedet
Source: Eurostat 1978, Labour force sample surveys
Handel forstås som engrosdistribueringen af varer, detailsalg, salg i store kædeforretninger, kommercielle repræsentanter, hoteller, restauranter, kaféer og andre forpiejningsservicer (kantiner o.s.v.) tillige med réparâtionsservicer for varer og køretøjer.
Trade should be taken to mean the wholesale distribution of goods, retail selling, selling in large multiple stores, commercial representatives, hotels, restaurants, cafes and other catering services (canteens, etc) and repair services for goods and vehicles.
I EF er over 1 ud af 6 (17,3%) af den arbejdende befolkning beskæftiget inden for handel eller hermed forbundne erhverv.
In the EEC, more than one in six (17«3%) of the working population is employed in trade or an allied activity.
Rent nu merisk er denne sektor derfor meget vigtig.
In numerical terms, therefore, this sector is very important.
Ved en nærmere undersøgelse findes der imidlertid kun få data vedr. skifteholdsarbejde inden for handelen.
As far as this investigation is concerned, however, few data are available on shiftwork in trade.
Denne mangel skyldes sandsynligvis sektorens indviklede beskaffenhed: der findes et meget stort antal små virksomheder, og arbejdstiderne er ikke altid formelt specificeret (eftersom butiksindehaverens arbejdstider ikke nødvendigvis svarer til åbningstiderne for hans butik).
This deficiency is probably due to the complexity of the sector: there are very large numbers of small businesses and working hours are not always formally specified (as a shopkeeper's working hours do not necessarily correspond to his shop's opening hours).
Det stigende antal store kædeforretninger har dog gjort det nemmere at indsamle informationer.
The growth of large multiple stores has, however, made it easier to assemble information.
Sådanne forretninger lader også til at have forårsaget en stigning i skifteholdsarbejdet in den for erhvervsaktiviteterne i ordets strengeste betydning.
Such stores also appear to have brought about an increase in shiftwork in the strict sense of the term in trade activities.
En undersøgelse af tabel 5 viser, at der foreligger nøjagtige data for fem lande: i Holland og Forbundsrepublikken arbejder hhv. 10% og 12% af arbejdstagerne i handelsbranchen i skift, sammenlignet med 5% i Frankrig og 4% i Irland.
Examination of Table 5 shows that five countries supply precise data: in the Netherlands and the Federal Republic of Germany, 10$ and 12$ respectively of employees in trade do shiftwork, as against 5$ in France and 4$ in Ireland.
Danmark indtager en central position med sine 8%.
Denmark occupies a central position, with 8$.
Forskellene skyldes dog muligvis de dækkede skift kategorier, idet nogle undersøgelser omfatter arbejde til usædvanlige tidspunkter, mens andre ikke gør det.
But the differences are probably due to the categories of shiftwork covered, since some surveys include work at unusual hours while others do not.
Tabel 5: Skifteholdsarbejde inden for handel og restaurationefagene Kilde: Eurostat 1977 plus nationale rapporter heraf heraf
Table 5 > . Shiftwork in trade and catering Source: Eurostat 1977 plus National reports
Skifteholds­arbejde (1)
Number of wage-earners
Samlede beskæ ftigelse
Shiftwork total $
Antal 1/nmodtagere mæ nd kvinder mæ nd kvinder andet
Shiftwork (1) men women other continuous
(1) OBS.: Procent arbejdstagere undtagen for NL, idet tallene her er en procentdel af den samlede beskæftigelse.
(1) Note: Percentage of employees, except for NL, for which the figure is a percentage of total employment.
Denne OBS. gælder også for tabellerne 6­9.
This note also applies to Tables 6-9.
Der findes kun få informationer om særlige erhverv.
Little information is available for particular activities.
For store kædeforretninger foreligger der kun data fra Holland, hvor 3% af arbejdstagerne siges at arbejde på skiftehold i ordets bredeste betydning, inklusive 1% i kontinuerlige systemer.
For large multiple stores, data are given only by the Netherlands, where 3$ of employees are said to do shiftwork in the broad sense of the term, including 1$ in continuous systems.
Italien rapporterer, at der er nogle skifteholdsarbejdere blandt de ca. 80.000 arbejdstagere i de store kædeforretninger, men at det forholdsmæssige tal er for lille til at registreres og vedrører vedligeholdelse, sikkerhed og informationsteknik.
Italy reports that there are some shiftworkers among the approximately 80 000 employees of the large multiple stores, but that the proportion is too small to be recorded and concerns maintenance, security and informatics.
Med spredningen af hypermarkederne i Frankrig med deres 13 timers åbning hver dag er skifteholdsarbejde steget her i de seneste år.
In France, with the spread of hypermarkets open for 13 hours a day, shiftwork has been increasing in recent years.
For engrosbranchen og varelagre indberetter Belgien, at 3% af arbejdstagerne arbejder i skift i ordets strengeste betydning.
For; wholesale trade and warehouses Belgium reports that 3$ of employees do shiftwork in the strict sense of the term.