natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mott et al.s (1965) studie er tilbøjelig til at bekræfte disse resultater: et større antal arbejdere på normalt dagarbejde til hørte to eller flere frivillige organisationer.
Mott et al.'s (1965) study tends to confirm these findings : a higher proportion of workers on normal day work belonged to two or more voluntary organizations.
10) teter end skifteholdsarbejdere
Similarly, day workers tended to have posts in
53 studie rapporterede desuden færre medlemskaber end konerne af arbejdere på eftermiddags- og natskift.
In addition, the wives of workers on rotating shifts in this study reported fewer memberships than did wives of permanent afternoon and night shift workers.
I modsætning hertil påviser Maurice' og Monteils (1965) studier ikke no gen forskel af betydning mellem arbejderne på normalt dagarbejde og skifte holdsarbejdere hvad medlemskab af organisationer angår: det forholdsmæssige antal medlemmer var i almindelighed lavt.
By contrast, the study by Maurice and Monteil (1965) failed to show any appreciable difference between workers on normal day work and shift workers regarding membership of organizations : the proportion of members ws generally low.
Nationale forskelle af en sociale og kulturel art er måske forklaringen på disse kontraster. Med lemskab af frivillige organisationer er lavere i Frankrig end f.eks. i Det forenede Kongerige.
National differences of a social and cultural nature may account for these contrasts; membership of voluntary organizations is lower in France than, e.g. in the United States.
Materiale fra en nylig dansk undersøgelse (se nedenstående tabel) antyder få forskelle i graden, i hvilken de fleste skifteholdsarbejdergrupper i modsætning til dagarbejderne er medlemmer af fagforbund eller faglige foreninger, politiske partier eller andre organisationer.
Material from a recent Danish survey (see table below) indicates few differences in the degree to which most groups of shift workers are members of trade unions or occupational associations, political parties or other organizations, compared with day workers.
En vigtig undtagelse er dog arbejdere på varige eftermiddags- og natskift, hvis medlemskab af et politisk parti eller af andre organisationer er betydeligt lavere end for andre skifteholds- eller dagarbejdere.
An important exception is, however, workers on permanent afternoon or night shifts whose memberships of a political party or of other organi zations is considerably lower than other shift or day workers.
Det samme gælder m.h.t. procenten, der sidder inde med officielle paster i forbindelse med deres arbejde og som er aktive i lokale anliggender.
The same applies with regard to the percentage who hold official posts in connection with their work, and who are active in affairs in the local neighbourhood.
Klager fra skifteholdsarbejdere over deres begrænsede muligheder for at deltage i mere formelle sociale aktiviteter registreres af Banks (1956).
lo) In this s tu I-·, however, no differences bet·.·--- i-ormaJ day workers and snilt vorkers was noted in the n'- > · < " ^01 hours oer week devot-", to voluntary organi zat i ors Page 368
Organisationsmedlemskab og ­aktiviteter: dagarbejdere og π skifteholdsarbejdere.
Organizational membership and activity: day workers and shift workers. Denmark 1976
1) Ikke tidligere offentliggjort materiale fra Den danske Velfærdsunder­søgelse 1976. Det danske Socialforskningsinstitut.
2915 l) Previously unpublished material from the Danish Welfare Survey, 1976.
2) Fagforbund, faglige erhvervs­, arbejdsgiver­ eller landbrugsforeninger.
2) Trade union, professional, branch, employer or agricultural association.
3) Konsultativt udvalg, arbejdssikkerhed, fagforbundsklub, tillidsmand o.s.v. (gælder kun de adspurgte, der erklærede, at disse poster fandtes på arbejdspladsen).
3) Consultative committee, work security, trade union club, shop steward, etc. (applies only to the interviewed who mentioned that these posts were found at workplace).
4) Uregelmæssige skift­ eller arbejdstider om dagen eller i ugens løb, dog eksklusive deltidsarbejdere, arbejdere med fleksible arbejdstider samt overarbejde.
4) Irregular shift or working hours during the day or week, though excluding part­time workers, workers on flexible work hours and disregarding overtime.
at disse arrangeres i løbet af dagen eller om aftenen.
Complaints from shift workers regarding their limited opportunities to participate in more formal social activity is recorded by Banks (1956).
M.h.t. den faktiske deltagelse antyder materialet fra den seneste danske undersøgelse (Den danske Velfærdsundersøgelse, 1976),at deltagelse i erhvervsfaglige kurser
She showed, for example, how difficult it is for shift workers to know in advance whai their rest days will be, because of uncertainties in shift rota schedules, which due to frequent changes, make it difficult to make plans for more than a fortnight ahead.
("i løbet af det foregående år") er specielt lav blandt arbejdere i varige eftermiddags- eller natskift (10 procent, sammenlignet med 20 procent for hele den arbejdende befolkning).
With regard to actual participation, material from the recent Danish survey (Danish ile 1 f a r e Sur ν e y, 1976) indicates that participation in oc­cupational courses ("during the past ¿rear") is particularly low among permanent afternoon and night shift workers (lo per cent, compared with 2o per cent among the total working population).
Korte turnuscyklers forstyrrende virkning på det sociale liv og vanske lighederne med at forstå arbejdslister behandles af Mott et al.(1965).
The disruptive effect of short cycles of shift rotation on­social life and difficulties encountered in understanding work calendars is taken up by Mott et al. (1965).
Disse forfattere fremsætter et forslag om, at hver arbejder burde mod tage en arbejdsliste i begyndelsen af hver måned med angivelse af ar bejdstiderne (og således ikke-arbejdstiderne), som man regelmæssigt kunne henvise til, eller som kunne udsendes til familie og venner for at gøre sociale relationer nemmere.
These authors put forward the suggestion that, at the beginning of every month every worker should receive calendars indi­cating the periods of work (and hence non­work) ­ which could be regularly consulted, or distributed to family and friends, in order to facilitate social relations.
Hvor vidt dette ville føre til en forbedring af skifteholdsarbejderens muligheder for at deltage i det mere formelle sociale liv er imidlertid vanskeligt at forestille sig.
Plow far this would lead to an improvement of the shift worker's possibilities of participating in more formal social life is, however, difficult to conceive.
Det er stadig en kendsgerning, at skifteholdsarbejde - og specielt når det indebærer eftermiddags- eller natskift - afskærer skifteholdsarbejderen fra at overvære eller aktivt at deltage i regelmæssige sociale aktiviteter af den formelle art. Denne del af skifteholdsarbejderens liv og undertiden også hans families kan således blive alvorligt for ringet.
The fact remains that shift work, and particularly that involving afternoon or night shifts excludes the shift worker from attending or actively participating in regnar social activities of the formal variety. Thus this part of the shift workers' life, and sometimes of their familier: too, can be serie *.sly impaired.
Arbejdsordningernes uregelmæssighed og desynkronisering vanskeliggør eller begrænser kontinuiteten af uformelle kontakter med familie, slægtninge, naboer og andre. Dette blev demonstreret i to studier, der udførtes af Floyd C. Mann for Survey Research Centre på University of Michigan.
The irregularity and desynchronization of work schedules makes the continuity of informal contacts with family relatives, friends, neighbours and others difficult or tenuous.
Mann og Hoffman (i960) undersøgte arbejdernes besøgsmønstre på to virksomheder med 3-skiftsystemer, og de fandt, at der var betyde lige forskelle mellem skifteholds- og dagarbejdere m.h.t. de uformelle kontakters hyppighed.
Mann and Hoffman (i960) investigated the visiting patterns of workers in two power plants operating 3-shift systems and found significant differences between shift and day workers in the frequency of informal contacts.
På den ældre af de to undersøgte virksomheder erklærede 48 procent af ikke^-ski ft eholdsarbe jderne, at de så deres venner mindst een gang om ugen, sammenlignet med 34 procent for skif teholdsarbejderne.
In the older of the two plants investigated, 48 per cent of the nonshift workers stated that they saw their friends at least once a week as compared with 34 per cent of the shift workers.
På det nyere kraftværk var procenterne hhv. 64 og 41.
In the newer power plant, the corresponding percentages were 64 and 41.
Der var imidlertid ingen nævneværdige forskelle mellem dag- og skifteholdsarbejderne hvad kontakterne med slægtninge og arbejdskammerater angår.
However, there were no significant differences in contacts with relatives and workmates between day and shift workers.
Skiftenes negative virkninger på familielivet og det so ciale liv var mere iøjnefaldende i den ældre virksomhed (med månedlige skift) end i den nyere (med ugentlige skift). De ugentlige skift gør
The negative effects of shifts on family and social life were more apparent in the older plant (with monthly shifts) than in the newer (with weekly shifts).
56 det formodentligt nemmere at bevare kontakten med familie, venner o.s.v, end for arbejdere på månedlige skift, der er mere eller mindre isolerede fra disse kontakter i to på hinanden følgende måneder (på eftermiddagsog natskift).
Presumably, the weekly shifts make it easier to maintain contact with family, friends, etc. than is the case for those on monthly shifts who for two consecutive months (on afternoon/night shifts) are more or less isolated from them.
De ugentlige ændringer i arbejdsordningerne i den nyere virksomhed resulterede desuden i ekstra fritid og hviledage.
In addition, the weekly changes in work schedules in the newer plant had resulted in additional free time and days of rest.
Blakelock (i960) fulgte disse resultater op ved at gentage spørgsmålene til en gruppe arbejdere i et olieraffinaderi.
Blakelock (i960) followed up these findings by repeating the questions to a group of operators in an oil refinery.
Her var forskellene mellem skif teholdsarbejdere og dagarbejdere mindre.
Here the differences between shift workers and day workers were smaller.
Ifølge Mann kan ulighederne mel lem de to sæt resultater måske forklares af forskelle i samfundene, i hvilke studierne fandt sted: kraftværkerne lå i nærheden af et storbysområde, mens raffinaderiet lå i en lille by.
According to Mann, the explanation for the discrepancies between the two sets of findings may stem from différencies in the communities in which the studies were carried out : the power plants were located close to a large
Arbejderne på raffinaderiet kan tage til deres venners hjem uden at skulle tilbagelægge store afstande.
The workers in the refinery could go to their friends' houses without covering great distances.
Desuden blev det mindre samfund anset for at være en "by med skifte holdsarbejde" - alle byens større industriforetagender anvendte skiftord ninger og bød på mange muligheder for formelle og uformelle fritidsfaciliteter for skifteholdsarbejderne.
In addition, the smaller community was recognized as a "shift working town" - all of its major industries ran shift work schedules, and it afforded many opportunities for formal and informal recreation of shift workers.
Andre studier har vist, at skifteholdsarbejdernes uformelle sociale liv ikke adskiller sig særlig meget fra dagarbejdernes - omend dette varie-
Other studies have shown that the informal social life of shift workers is not appreciably different from those of day workers - though this will vary according to the shift schedule and the contact group in question. '
(1965) fandt således, at der ikke var nogen forskel af betydning mellem skifteholdsarbejdere og dagarbejdere m.h.t., hvor ofte arbejderen eller hans kone besøgte venner; men arbejderne på roterende skift og deres ko ner erklærede, at de havde færre venner end de tilsvarende arbejdere på andre skift.
Thus Iloti et al. (.1965) found no significant difference between shift workers and day workers in the frequency with which the worker or his wife visited friends, but workvrs on rotating shifts and their wives did reoort having fewer friends than respondents on other shifts.
Dette gjaldt især skifteholdsarbejdere, der var over 40 år og som ønskede at gå over til en anden arbejdsordning.
This was particularly true of shift workers who were over 4o years old and who wished to change to another work schedule.
Skifteholdsarbejderne udtalte desuden, at deres skift gjorde det vanskeligere for dem at stifte nye venskaber og at overvære mere formelle familiebegivenheder -så som bryllupper og festlige sammenkomster.
Moreover, shift workers reported that their shifts mace it more difficult to make nev: friends an tc attend the more for r " family gatherings - s''ch as weddings and reunions.
Alder lader til at være en mere generel faktor i forbindelse med del tagelse i uformelle aktiviteter.
Age appears to be a more general factor associated with participation in informal activities.
De ældre arbejdere i Mott et al.s (1965)
(1965) reported less difficulty
12) deltage i uformelle sociale aktiviteter .
12) than younger workers in their informal social participation
Dette er også blevet be kræftet af forskningen udført af Maurice og Monteil (1965) i Frankrig,
11) Here it should be noted that a discontinuous rotating shift (i.e. no Sunday working) can facilitate informal relations with family, relatives and friends.
Materialet fra Den danske Velfærdsundersøgelse (1976) tyder på meget små forskelle mellem dag- og skifteholdsarbejdere m.h.t. spørgsmålet om kontakt med familiemedlemmer, der bor borte fra hjemmet, samt med slægtninge. Som det fremgår af følgende tabel, findes den mindste (mindst hyppige) kontakt blandt arbejdere i 2-skift.
Wedderburn (1967) found that rapid rotation was felt to facilitate social life, because it did provide some evenings every week when the husband was free to take his wife out or go out with friends.
12) Dette er måske et tegn på, at det er mindre sandsynligt, at ældre arbejdere har uforsørgede børn, der bor hjemme.
12) This may reflect that older workers are less likely to have young dependent children living at home.
t arbejdere og skiftet Loldsarbejdere.
Table 2.8. Contact with frjpnds and relatives and feelings of being al one: Day workers and shift workers. Denmark. 1976.
Alle arbejdere Ì (procent)
All workers (per cent)
Kilde: Den danske Velfærdsundersøgelse 1976. Socialforskningsinstituttet.
Source: Danish Welfare Survey, 1976.
Ikke tidligere offentliggjort materiale.
Previously unpublished material.
1) 98 procent af skifteholdsarbejderne og 99 procent af alle arbejdere havde kontakt med andre familiemedlemmer og slægtninge.
1) 98 per cent of shift workers and 99 per cent of all workers had contact with other family members and relatives.
I deres undersøgelse af et fagforbund i trykkeribranchen fandt Lipset, Trow og Coleman (1956), at natarbejdere havde mere kontakt med trykkere, der havde samme arbejdsordning som de.
In their study of a printers' union, Lipset, Trow and Coleman (1956) found that night workers have more frequent contact with printers who have the same work schedule as themselves.
Andre eksempler på, at deltagelse i det beskæftigelsesmæssige samfund eventuelt kan blive en erstatning for deltagelsen i andre former for socialt liv fremsættes af Salamon (1974) i en undersøgelse af jernbanemænd i Cambridge (England) og i Trist et al,s (1963) undersøgelse af kulminearbejdere i Durham.
Other examples that participation in the occupational community may become a substitute for participation in other forms of social life are provided by Salamon (1974) in a study of railwaymen in Cambridge (England), and in Trist et al's (1963) study of Durham coal miners.
For de 51 jernbanemænd i Salamons undersøgelse var uvidenhed om længden af den faktiske arbejdstid, der skulle tilbringes på et bestemt skift, en yderligere ulempe ved skifteholdsarbejde.
For the 51 railwaymen in Salamon's study an added inconvenience of shift work was the uncertainty about the actual length of working time which would be worked on a particular shift.
59 og mulighed for at tilgodese deres koners forventninger om selskabelig hed og beskyttelse om aftenen og om natten.
However, it hindered the formation of a wide friendship network, memberships of formal organizations and the ability to meet their wives' expectations of company and protection in the evenings and at night.
Salamon mener, at restriktionerne i forbindelse med skifteholdsarbejde bidrager til skabelsen af et beskæftigelsesmæssigt samfund:
Salamon suggests that the restrictions of shift work contribute to the emergence of an occupational community:
".... jernbanemændene i eksemplet kom bedre ud af det med deres arbejdskammerater end med andre medlemmer inden for deres fag, fordi tiderne, de arbejdede på, gjorde det vanskeligt at lære folk at kende, undtagen når de var på arbejde" (s.83).
"... the railwaymen in the sample were friendly with their workmates, rather than with other members of their occupation, because the times they worked made it difficult to get to know people except when they were at work" (p. 83).
I deres studie vedr. kulminearbejderne henleder Trist et al. opmærksom heden på, at skifteholdsarbejde kan forøge social integration i arbejdsgruppen, dersom tidsmønstret ikke påtvinges arbejdsgruppen af ledelsen.
Trist et al. suggest in their study of coal miners that shiftwork can increase social integration in the work group, if the pattern of hours is not imposed on the work group by management.
Socialt engagement inden for begrænsede erhvervsgrupper er måske een måde, på hvilken man kan klare restriktionerne, skifteholdsarbejde på tvinger det sociale liv, selvom spørgsmålet om samme interesser utvivlsomt spiller en vigtig rolle i disse tilfælde.
Social participation within the limited occupational groups is perhaps one way of coping with the restrictions on social life imposed by shift work, although the question of similar interests undoubtedly plays an important role in these cases.
Bort set fra det beskæftigelsesmæssige samfunds indflydelse på nogle skifteholdsarbejderes sociale liv, kan lokaliteten eller miljøet, i hvilket skifteholdsarbejderen lever, eventuelt også spille en vigtig, normgivende rolle: jo større antallet af arbejdere med turnusordninger er, desto større kan deres vanskeligheder være med visse uformelle relationer, men desto mindre sandsynlig vil skifteholdsarbejderens fornemmelse af social udslettelse eller udelukkelse være.
Apart from the influence of the occupational community on the social life of some shift workers, the locality or environment in which the shift worker lives may also play an important normative role : the larger the number of workers on rotating schedules, the greater may be the difficulties in some informal relations, but the less likely will be the shift workers' feeling of social extinction or exclusion.
Som Blakelock (i960) antyder, tolereres skifteholdsarbejde bedre, hvor det involverer en stor del af et samfunds indbyggere.
As Blakelock (i960) suggests, shift work is more tolerable where it involves a large proportion of inhabitants in the community.
Natarbejderne i Chazalettes (1973) studie kunne således finde måder til at vænne sig til natarbejde og måder til at organisere deres sociale liv, fordi stedet, der omfattede et stort antal natarbejdere, havde taget hensyn til denne 1^) situation .
Thus the night workers in Chazalette's study (1973) could find ways of accustoming themselves to night work and ways of organizing their social
Den af Brown (1969) udførte forskning viser f.eks, større og hyppigere vanskeligheder med det sociale liv blandt arbejdere på fabrikker, hvor skifteholdsarbejde var blevet indført for kort tid siden, sammenlignet med fabrikker, hvor dette var veletableret, I Browns undersøgelse viste de vigtigste ulemper ved dobbeltdagsskiftet sig at være forstyrrelsen, det forårsager for det sociale liv om aftenen: den største fordel var de kortere arbejdstider, det indebar, sammenlignet med normalt dagar­bejde.
•The research carried out by Brown (1969), for example, demonstrates a wider range and frequency of reported difficulties in social life experienced by workers in factories where shift work had recently been introduced as comparea with factories where it was well-established. The main disadvantages of double day-shift in Brown's investigation was found to be the interference which it caused with soCi.il life in the evening : the main advantage was the shorter hours of work it entailed compared with normal clay work.
Indflydelsen af disse to aspekter af dobbeltdagsskift varierede dog mellem mænd og kvinder, gifte og ugifte, familier med eller uden børn og yngre og ældre arbejdere.
However, the -impact of these two aspects of double day-shifts varied between men and women, married and single people, families with or without children, and the younger and the older workers.
Kvindernes indstilling til dobbelt­dagsskift (hvad enten det var dem selv eller deres mænd, der arbejdede i disse skift) bestemtes hovedsageligt af forholdene i hjemmet og (for gifte kvinder) af mændenes indstilling.
The women's attitudes to double day-shifts (whether or not it was themselves or their husbands who worked the shifts) were determined mainly by home circumstances and (if married) by the husband's attitude.
De unge mænd, af hvilke de fle­ste ikke kunne lide skifteholdsarbejde, havde mere at indvende imod, at de måtte være foruden et socialt liv om aftenen end de ældre mænd: unge ugifte mænd led mest under den (nylige) introduktion af dobbelt­dagsskift og fandt, at den ekstra fritid hjemme ikke var nogen erstat­ning for tabet af deres sociale liv om aftenen. *■
Among men, attitudes depended more upon its influence on social life. The young men, of whom the majority did not like shift work, objected more strongly to the loss of social life in the evening than did older men : young single men suffered most from the (recent) introduction of double day-shifts and found that the extra leisure time at home did not compensate for the loss of social life in the evening.
Forstyrrelsen i det sociale liv var også en byrde for folk på alterne­rende dag­ og natskift i denne undersøgelse: næsten halvdelen af mænde­ne i dette skiftsystem fordømte natarbejde som "socialt dødt", og det forholdsmæssige antal var særlig højt blandt unge, ugifte mænd.
The interference with social life was also a burden for those on alternating day- and nightshifts in this study : nearly half the men on this shift system condemned night work as being "socially dead", and the proportion was especialLy high among young single men.
Chadwick­Jones (1969) undersøgte virkningerne på indstilling og adfærd i forbindelse med introduktionen af en ny automatiseret produktionstek­nologi i en del af stålindustrien i Syd­Wales.
Chadwick-Jones (1969) studied the effects on attitudes and behaviour of the implementation of a new automated production technology in part of the South Wales steel industry.
De undersøgte arbejdere var blevet fjernet fra fabrikker i samfund med traditionelt, nært sam­menhold, hvor de arbejdede 6­timers skift fem dage om ugen med fysisk meget anstrengende arbejdsopgaver.
The workers studied had been taken from factories in traditional close knit communities, where they worked six-hour shifts five days a week at physically arduous work.
De flyttede til en ny fabrik længere borte fra deres hjemstavn, hvor arbejdet hovedsageligt bestod af tilsyn og vedligeholdelse og omfattede det europæiske system med kontinuerlige
They moved to a new factory, farther removed from their home communities, and where the work was primarily surveillance and maintenance and involved the continental system of continuous shifts 4-'·