natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I rapporten gøres der ikke forsøg på at indlede en større diskussion om, hvad der vil være nødvendigt for at gennemføre strategien, men man forsøger snarere at belyse den måde, hvorpå de kollektive overenskomster kan bidrage til gennemførelsen af målsætningerne.
The five-year research project, which involved national experts in the 15 EU countries, identified and analysed agreements with good potential for promoting equality, and explored the process by which such agreements were reached (see p. 12 for full details of all the reports of the project).
De kollektive overenskomstforhandlinger (forstået i deres bredeste betydning, hvor de omfatter alle former for indbyrdes konsultation og regeludstedelse) har et enormt potentiale som en mekanisme til styrkelse og integrering af kønsaspektet i arbejdsmarkedsforhold.
This final policy paper of the Foundation's research project seeks to demonstrate how collective bargaining can play a positive role in areas that the European Employment Strategy identifies as important.
Samtidig giver integreringen af kønsaspektet store muligheder for at forbedre og modernisere de kollektive overenskomstforhandlinger.
In establishing a link between equal opportunities and collective bargaining, the research is shown to be directly relevant to the current EU policy debate.
Denne rapport er baseret på et omfattende forskningsarbejde inden for kollektive over enskomstforhandlinger og lige muligheder i EU, der er gennemført med støtte fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene med henblik på at afdække det nævnte potentiale.
Although the project was already begun before the European Employment Strategy was launched, the Foundation and the Commission felt that the research could usefully be drawn on to produce a paper which would inform social partners, policymakers and all those involved in implementing the Strategy.
Under det femårige forskningsprojekt, med deltagelse af nationale eksperter i de 15 EU-lande, identificerede og gennemgik man overenskomster med et godt potentiale for fremme af ligestillingen og analyserede den proces, som førte frem til sådanne overenskomster (se s. 12, hvor der er en detaljeret beskrivelse afalle projektrapporter).
The report does not attempt to provide a comprehensive discussion of what might be necessary to implement the Strategy, but seeks rather to illustrate the way in which collective bargaining can contribute to the objectives.
Kollektive overenskomstforhandlinger: styrkelse af lige muligheder Kollektive overenskomstforhandlinger er et komplementært instrument til lovgivningsarbejdet til fremme og styrkelse af lige muligheder, ikke en erstatning.
Collective bargaining: the strengthening of equal opportunities Collective bargaining is a complementary instrument to legal regulation in promoting and strengthening equal opportunities, not a substitute.
I sammenligning med andre instrumenter rummer kollektive overenskomst forhandlinger på ligestillingsområdet en række potentielle fordele med hensyn til fleksibilitet, acceptabilitet, håndhævelse og deltagelse (Generel basisrapport 4, 1998: 42, 43).
In comparison with other instruments, collective bargaining on equality offers a number of potential advantages relating to flexibility, acceptability, enforcement and participation (Report 4, 1998: 42, 43).
Betydningen af at identificere og udnytte mekanismer til styrkelse og integrering af kønsaspektet understreges af den fremtrædende placering, ligestilling har i Amsterdam traktaten fra 1997 og i den europæiske beskæftigelsesstrategi (Europa-Kommissionen: Fælles rapport om beskæftigelse, 1998 og Retningslinjerne for beskæftigelsen i 1998 og i 1999).
The importance of identifying and harnessing mechanisms for strengthening and mainstreaming equality is underlined by the significance attached to equality in the 1997 Amsterdam Treaty and in the European Employment Strategy (European Commission Joint employment report 1998 and Employment guidelines of 1998 and 1999).
Styrkelsen af ligestillingspolitikken er en af strategiens fire hovedsøjler, og kønsaspektet bør integreres i de øvrige tre: forbedring af beskæftigelsesevnen, styrkelse af iværksætterkulturen og fremme af tilpasningsevnen hos virksomhederne og deres ansatte.
Strengthening policies for equal opportunities is one of the Strategy's four pillars and equality is to be mainstreamed in the other three: improving employability, developing entrepreneurship, encouraging adaptability of businesses and their employees.
Kollektive overenskomstforhandlinger giver arbejdsmarkedets parter mulighed for at anlægge en fleksibel approach i bestræbelserne på at fremme ligestilling.
Collective bargaining offers the social partners the opportunity to obtain flexibility of approach in the promotion of equality.
De skaber betingelser for at udvikle målrettede, skræddersyede foranstaltninger, som går godt sammen med nationale traditioner, sektorspecifikke og lokale forhold og organisatoriske sammenhænge.
It offers a route to develop targeted, tailored measures that suit national traditions, sectoral and local circumstances and organisational contexts.
Der er større chancer for, at en sådan skræddersyet approach vil være acceptabel og brugbar end påtvungne universalløsninger (selv om sådanne også kan være nødvendige).
Such a tailored approach is likely to be more acceptable and workable than imposed universal approaches (although these may also be necessary).
Når ligestillingsforanstaltninger gennemføres gennem fælles regelfastsættelse, er der en tendens til, at modstanden mod dem mindskes.
Where equality measures emerge through joint regulation, resistance to them may be lessened.
Hvad angår forbedring af beskæftigelsesevnen, forventes styrkelsen af lige muligheder at medføre en bedre udnyttelse af det kvindelige potentiale.
In terms of improving employability, the promotion of equal opportunities is expected to utilise the potential of women better.
Selv om kvinder har besat over halvdelen af de nye job, der er skabt i EU i de seneste år, er der stadig højere arbejdsløshed blandt kvinder end blandt mænd.
Although women have filled more than half of the new jobs created in the European Union in recent years, the female unemployment rate is still higher than the rate for men.
Styrkelsen af lige muligheder kan også bidrage til at stimulere iværksætterkulturen.
Strengthening equal opportunities may also encourage the development of entrepreneurship.
Kvinder tegner sig allerede for over en tredjedel af alle nye tilfælde af opstar! af virksomhed, og virksomhedsetablering er en udmærket løsning på arbejdsløsheden blandt kvinder (årsrapport om ligestilling 1996: 54).
Women are already responsible for more than one third of the new business start-ups and setting up a business is an important solution to unemployment for women (Equal opportunities report 1996: 54).
Ligestillingsforanstaltninger bidrager også til forbedringen af arbejdsmarkedsorganisationernes tilpasningsevne, idet de hjælper dem med at tilpasse sig til arbejdstagernes vidt forskellige karakteristika og dermed forbedre kvaliteten af produktion og tjenester.
Equality measures also support the adaptability of work organisations, helping them to adjust to the diverse characteristics of employees and hence improve the quality of production and services.
Der foregår allerede i EU en betydelig lovgivningsindsats på ligestillingsområdet, men dette har ikke været en garanti for fjernelse af diskriminering i praksis.
In the European Union there already exists considerable legal regulation in the field of equal treatment, but this has been no guarantee for the elimination of discrimination in practice.
Det har vist sig, at lovgivningsindsatsen var stærkere, hvor vægten var på positive særforanstaltninger til fremme af ligestilling frem for simple foranstaltninger til imødegåelse af diskriminering.
The influence of law has been found to be stronger where the emphasis is on positive measures to promote equality rather than simply measures to counter discrimination.
Kollektive overenskomstforhandlinger giver mulighed for at tilrettelægge sådanne positive særforanstaltninger.
Collective bargaining offers the possibility to design such positive measures.
De skaber også betingelser for etablering af skræddersyede overvågnings- og håndhævelsesmekanismer.
It also provides ready-made policing and enforcement mechanisms.
I den europæiske beskæftigelsesstrategi tilgodeses den rolle, arbejdsmarkedets parter kan spille med hensyn til styrkelsen af lige muligheder.
The European Employment Strategy recognises the role social partners can play in improving equal opportunities.
Arbejdsmarkedets parter og de enkelte medlemsstater pålægges et ansvar for forbedringen af beskæftigelsen blandt kvinder, for tilvejebringelsen af en balance mellem antallet af kvinder og mænd inden for bestemte erhvervssektorer og erhverv og for forbedringen af kvinders karrieremuligheder.
Social partners are given responsibility, together with national member states, to increase employment rates for women, to balance the representation of women and men in certain economic sectors and occupations and to improve career opportunities for women.
Endvidere opfordres arbejdsmarkedets parter og de enkelte medlemsstater til at gøre det lettere for arbejdstagerne at forene arbejde og familieliv og for kvinder at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Furthermore, the social partners, together with national member states, are exhorted to facilitate the reconciliation of work
Mænds og kvinders ligelige deltagelse i beslutningsprocessen i forskellige sociale sammenhænge er blevet anerkendt som en væsentlig betingelse for ligestilling (jf. Rådets henstilling af 2. december 1996 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen).
The balanced participation of women and men in decision-making in the different spheres of life has been recognised as an important condition for equality (see the 1996 Council Recommendation on the balanced participation of women and men in the decision-making process). Collective bargaining,
Kollektive overenskomstforhandlinger, der jo er baseret på repræsentative strukturer, giver kvinder - og mænd -mulighed for at forme deres egne arbejdsvilkår, idet de sætter dem i stand til at definere deres egne behov og interesser og opstille deres egne prioriteringer (Generel basisrapport 4, 1998: 43).
resting as it does on representative structures, provides a way of giving women - and men - a voice in the shaping of their own working conditions, enabling them to define their own needs and interests and to set their own priorities for action (Report 4, 1998: 43).
De udvalgte eksempler stammer fra overenskomster, hvis indhold rummer et positivt potentiale til fremme af ligestillingen mellem kvinder og mænd.
The examples selected are from agreements whose content has positive potential for promoting equality between women and men.
Man bør huske på, at dette potentiale ikke altid er blevet realiseret i praksis i forbindelse med gennemførelsen af den enkelte overenskomst.
It has to be borne in mind that this potential has not always been realised in practice in the implementation and impact of the particular agreement.
Spørgsmålet vedrørende gennemførelse og overvågning behandles senere i denne rapport.
The issues of implementation and monitoring are dealt with later.
Kollektive overenskomstforhandlinger: integrering af ligestillingsaspektet mellem mænd og kvinder i alle politikker og aktioner (mainstreaming) Man har i de seneste fem år oplevet en voksende konsensus omkring integreringen af kønsaspektet i de generelle politikker i EU.
Collective bargaining: the mainstreaming of equal opportunities In the last five years there has been growing consensus about mainstreaming equal opportunities within the general policies in the European Union.
Da kollektive overenskomstforhandlinger spiller en vigtig rolle ved fastsættelsen af arbejdsbetingelserne og -vilkårene for et stort antal borgere i Europa, udgør de en central mekanisme til integrering af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdspladsen.
Since collective bargaining plays an important role in the determination of the terms and conditions of employment for large numbers of citizens in Europe, it is therefore a key mechanism for mainstreaming equality in employment.
Således behandles forening af arbejde og familieliv under »styrkelse af lige muligheder« i henhold til den kategorisering, som er anvendt i Retningslinjerne for beskæftigelsen.
Thus, for example, reconciling work and family life is discussed under 'strengthening equal opportunities', where it is to be found in the Employment Guidelines.
Det bør nævnes, at integreringen af kønsaspektet, som anbefales under fjerde søjle, ikke altid følges under de andre søjler. Havde forfatterne valgt ikke at følge den approach, som er valgt i retningslinjerne, kunne de have placeret forening af arbejde og familieliv under »organisationernes og deres ansattes tilpasningsevne« (i stedet for under den fjerde søjle), som dette emne i lige høj grad henhører under.
It has to be said that the mainstreaming of equal opportunities advocated in the fourth pillar is not always followed in the other pillars.
KOLLEKTIVE OVERENSKOMSTFORHANDLINGER OG STYRKELSE AF LIGE MULIGHEDER
COLLECTIVE BARGAINING AND STRENGTHENING EQUAL OPPORTUNITIES
Det er vigtigt, at det ligestillingspotentiale, de kollektive overenskomstforhandlinger rummer, styrkes, da de kollektive overenskomstforhandlinger i modsat fald kunne bidrage til at befæste uligheder.
It is essential that the equality potential of collective bargaining is developed since, in its absence, collective bargaining may in fact serve to underpin inequalities.
Hvis de kollektive overenskomstforhandlinger mangler et kønsaspekt, er der stor sandsynlighed for, at overenskomsterne vil institutionalisere diskriminerende praksis, befæste snarere end afhjælpe kønssegregeringen i arbejdslivet og tage udgangspunkt i en mandlig beskæftigelsesnorm, hvilket helt klart vil være til skade for kvinderne (Generel basisrapport 2, 1997).
If collective bargaining lacks a gender perspective, it is very likely that agreements will institutionalise discriminatory practices, entrench rather than challenge gender segregation of work, and operate on a male norm of employment, to the obvious disadvantage of women (Report 2, 1997).
Dette er muligt som følge af overenskomstforhandlingernes historiske anvendelsesområde og traditionelle prioriteringer, hvor kvinderne ofte er forbigået (Generel basisrapport 4, 1998: 1, 41).
This can occur because of the historic coverage and traditional priorities of collective bargaining, which have often excluded women (Report 4, 1998:1, 41).
De måder, hvorpå man kan styrke kønsaspektet, vil blive nærmere belyst senere i denne rapport.
Ways in which this gender perspective can be developed is discussed later.
Eksempler på kollektive overenskomster indeholdende bestemmelser, der er potentielt gavnlige for ligestillingen mellem kvinder og mænd, findes i større eller mindre udstrækning i alle lande i EU.
Examples of collective agreements with provisions that are potentially good for equality can be found, to a greater or lesser extent, in all countries of the European Union.
De findes inden for den offentlige og den private sektor, inden for både produktionsog servicesektoren, på sektorspecifikt og virksomhedsplan og inden for brancher med varierende grad af kvindelige repræsentation.
They can be found in public and private sectors, in both manufacturing and service sectors, at sectoral and company level and in branches of industry with varying levels of female participation.
Dette viser, at der på forhånd ikke findes nogen områder, hvor kollektive overenskomstforhandlinger ikke kan anvendes til at fremme og styrke lige muligheder, selv om brugen af dette instrument varierer medlemsstaterne imellem og inden for de enkelte medlemsstater (Generel basisrapport 2, 1997; Generel basisrapport 4,1998).
This suggests that a priori there are no areas where collective bargaining cannot be used to promote and strengthen equal opportunities, although the use of this instrument varies among and within the member states (Report 2, 1997; Report 4, 1998).
På grund af pladsbegrænsninger er det ikke muligt at sikre fuld dækning af alle bestemmelser og overenskomster, og de, der er interesseret i yderligere detaljer, henvises til de nationale rapporter samt de generelle basisrapporter 1 og 2, som er anført i listen på s. 12.
Limitations of space do not permit full coverage of all the provisions and agreements and those seeking further details are referred to the national reports and to the consolidation reports 1 and 2 listed on p. 12.
De to centrale områder, der blev identificeret i Retningslinjerne for beskæftigelsen under søjlen »lige muligheder« er følgende: fjernelse af kønsmæssige uligheder og forening af arbejde og familieliv.
The two key areas identified in the Employment Guidelines under the equal opportunities pillar are: tackling gender gaps and reconciling work and family life.
Disse områder harmonerer med de indsatsområder, der er specificeret under forskningsarbejdet som hjælp til identificering af gode overenskomster (mindskelse af lønforskelle, indsnævring af kønshierarkiet, nedbrydning af horisontal diskriminering og fremme af en mere ligelig fordeling af lønnet og ulønnet arbejde mellem kvinder og mænd).
These accord with areas of impact specified in the research to aid the identification of good agreements (namely, reducing pay inequality, narrowing the gender hierarchy, breaking down horizontal segregation, and encouraging a more equal distribution of paid and unpaid work between women and men).
Forskningsindsatsen tog dog også sigte på at identificere overenskomster med potentiale til at ændre organisations- og virksomhedskultur og organisatoriske strukturer (Generel basisrapport 1, 1996: 32).
In addition, however, the research set out to identify agreements with the potential to change organisational cultures and structures (Report 1, 1996:32).
Selv om de udvalgte bestemmelser bør anskues i deres særlige sammenhæng (jf. de nationale rapporter), giver de ikke desto mindre mulighed for transponering.
Although the selected provisions need to be understood within their particular context (for which see the national reports), they do nevertheless offer the possibility for transposition.
Det er gjort gældende (Rapport 3, 1999), at en sådan transponering navnlig (men ikke udelukkende) er mulig inden for de enkelte sektorer, inden for transnationale virksomheder og mellem lande med tilsvarende overenskomstforhandlingssammenhænge.
It has been suggested (Report 3, 1999) that such transposition may be possible in particular (but not only) within sectors, within transnational enterprises and between countries with comparable bargaining contexts.
Mere generelt udgør eksemplerne i denne rapport et udgangspunkt for debat og en potentiel rettesnor for fremtidige initiativer.
More generally, the examples in this report provide a starting point for debate and potential guide for action.
At søge at ændre organisationerne frem for blot at »tilpasse kvinderne« er en vigtig komponent i forbindelse med styrkelsen af strategierne på ligestillingsområdet.
Seeking to change organisations rather than simply 'adapting women' is an important component of strengthening policies for equal opportunities.
Uligheder mellem kønnene som følge af kønssegregering og lønforskelle er inkorporeret i arbejdsorganisationernes kønsmæssige struktur, f.eks. postulatet om at arbejdstagere
Gender gaps arising from sex segregation and pay inequalities are embedded in the gendered nature of employment organisations, for example, the assumption that workers do not have domestic caring
ikke har nogen pasnings- og omsorgsforpligtelser i hjemmet og undervurderingen af traditionelt kvindearbejde.
responsibilities and the undervaluing of work traditionally done by women.
Løsningen af disse problemet forudsætter en kritisk gennemgang af organisations- og virksomhedskulturen og den organisatoriske struktur samt særlige foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre kvinders tilbagevenden til arbejdsmarkedet og deres karrieremuligheder.
Tackling these issues calls for a critical review of organisational cultures and structures, in addition to particular measures directed at improving the entry of women into the labour market and their career progress.
I 1994-overenskomsten hos de kommunale myndigheder i Sverige betragtes lige muligheder som et strategisk spørgsmål i forbindelse med omstruktureringen af kommunerne.
In the 1994 local authorities agreement in Sweden, equal opportunities is seen as a strategic issue in restructuring local government.
Kønssegregering og en ligelig fordeling af jobmulighederne er »et vigtigt element, hvad angår demokrati, magt og effektivitet« og betragtes på ledelsesniveau som relevant for kvaliteten af beslutningstagningen.
Sex segregation and the equal distribution of job opportunities is 'an important question in terms of democracy, power and efficiency' and, at managerial level, is regarded as relevant to the quality of decision-making.
Princippet om lige muligheder for mænd og kvinder integreres således som et centralt operationelt princip i alle relevante overenskomstområder.
Equal opportunities is thus mainstreamed as a central operational principle for all relevant policy areas of the agreement.
Under en kollektiv overenskomst omfattende en række regeringsorganer i Spanien nedsattes et udvalg, hvor kvinderne havde flertal (mindst 60 %) med forskellige former for ansvar, herunder at gennemgå virksomhedsbestemmelserne og sikre kvinders deltagelse i alle aktiviteter.
A collective agreement covering a number of government institutions in Spain set up a committee with a majority of women (minimum of 60 per cent) with various responsibilities including examining company rules and ensuring women's participation in all activities.
Udvalget har ret til at deltage i fastsættelsen af betingelserne for jobadgang og forfremmelse samt jobevaluering og ret til at deltage i fastsættelsen af arbejdsvilkårene (f.eks. sundhed og sikkerhed).
The committee has the right to participate in defining conditions governing job access and promotion and job evaluation, and the right to be involved in determining working conditions (e.g. health and safety).
I 1990-ligestillingsoverenskomsten fra Frankfurt Lufthavn (Tyskland) behandles lige muligheder som en integrerende del af personaleudviklingen med vægt på uddannelse.
The 1990 German Frankfurt Airport equal opportunities agreement treats equal opportunities as an integral element of human resource development with the emphasis on training.
Overenskomsten indeholder bestemmelser om samspillet mellem familieliv og arbejde, herunder karrierepauser; om arbejdstiden, herunder delog flekstid; om jobadgang/kønssegregering, herunder kvinders karrieremuligheder, en karrierepulje for kvindelige medarbejdere, en annoncepolitik, procedurevalg og specialuddannelse samt et program, der sigter mod at tilpasse organisations- og virksomhedskulturen og de organisatoriske strukturer til ligestillingsdimensionen.
It has provisions on family/work interface, including career breaks; on working time, including parttime and flexible working hours; on job access/sex segregation, including the promotion of women, a promotion pool for female staff, a policy on advertisements, selection procedures and special training; and a programme to sensitise organisational culture and structures to equal opportunities.
Overenskomsten skal gennemføres ved en aktiv informationspolitik og nedsættelsen af et særudvalg, som skal forestå gennemførelsen.
The agreement is to be implemented through an active information policy and the creation of a special commission to ensure its implementation.
Fjernelse af uligheder mellem kønnene Bestemmelserne i forskningsdokumenterne tog sigte på at forbedre kvinders jobadgang, bekæmpe køns- og løndiskriminering (jf. de nationale rapporter, Generel basisrapport 3,1999: 30).
Tackling gender gaps The research documents provisions directed at improving women's job access, reducing sex segregation and diminishing pay discrimination (see national reports, Report 3, 1999: 30).