natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Man var lige fra begyndelsen klar over det store arbejde, der skulle udføres, og den indsats, der skulle til for at nå målene.
From the onset the large amount of work to be undertaken and the effort required to achieve the objectives were recognised.
Slutresultatet er, at pilotundersøgelsen giver et øjebliksbillede af arbejdsmiljøsituationen i Den Europæiske Union.
The end result is that the Pilot Study provides a current "snap shot" of the state of OSH in the European Union.
Samtidig med præsentationen af dette konsoliderede europæiske billede ville projektet også identificere kravene til gennemførelse af fremtidige og mere regelmæssige opdateringer af arbejdsmiljøinformationerne i hele Den Europæiske Union baseret på den lære, der er draget.
In the process of presenting this European consolidated picture and on the lessons learned the project also identified the requirements for conducting future and more regular updates of OSH information across the European Union.
Denne sammenfattende rapport er opdelt i følgende fem kapitler: ■ Kapitel 1 giver et overblik over pilotundersøgelsen ■ Kapitel 2 omhandler de datakilder og den metode, der er anvendt ■ Kapitel 3 præsenterer de væsentligste resultater af pilotundersøgelsen, der omfatter: nøglepunkter, behov for yderligere forebyggende foranstaltninger, risikosektorer, -erhverv og køn og andre risikokategorier, kemiske/biologiske risici og nye risici ■ Kapitel 4 omhandler den første lære, der blev draget i forbindelse med gennemførelsen af pilotundersøgelsen, og ■ Kapitel 5 giver en præsentation af eksponerings- og følgevirkningindikatorer i europæisk perspektiv.
■ Chapter 3 presents the major findings from the Pilot Study which includes: key points, the need for developing additional preventive actions, sectors, occupations and gender at risk and other risk categories, chemical/biological hazards and emerging risks; ■ Chapter 4 discusses the initial lessons learned from undertaking the Pilot Study; and ■ Chapter 5 provides a European picture on exposure indicators/ OSH outcomes assessed in the Pilot Study.
Den sammenfattende rapport giver et sammenfattende overblik over hele pilotundersøgelsen som illustreret nedenfor.
The summary report provides a compacted overview of the complete Pilot Study as illustrated below.
Østrig, Belgien, Danmark, Finland Frankrig, Tyskland, Grækenland, Nederlandene, Irland, Italien, Luxembourg, Portugal, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige
Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Netherlands, Ireland, Italy, Luxembourg, Portugal, Spain, Sweden, United Kingdom
"Arbejdsmiljøsituationen i Den Europæiske Union-Pilottundersøgelse"
"The State of Occupational Safety and Health in the EU-Pilot Study
Arbejdsmiljøsituationen i Den
Safety and Health in the
DATAKILDER OG METODE ANVENDT I PILOTUNDERSØGELSEN
DATA SOURCES AND METHODOLOGY USED IN THE PILOT STUDY
Til grund for pilotundersøgelsen lå matricen, der angav rammerne, som de enkelte knudepunkter skulle bruge til at beskrive arbejdsmiljøsituationen på nationalt plan.
At the heart of the Pilot Study was the manual, which provided the framework for each Focal Point to use in order to establish the state of OSH at the national level.
De nationale rapporter blev derefter forenet for at give det europæiske perspektiv.
The national reports were then consolidated to give the European picture.
Udarbejdelsen af matricen krævede en kombination af datakilder, der skulle anvendes, primært fra nationale kilder såvel som fra europæiske kilder, herunder Anden Europæiske Undersøgelse af Arbejdsvilkårene fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene og European Statistics on Accidents at Work fra Eurostat - De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor.
Completing the manual required a combination of data sources to be used, primarily from national sources as well as from European sources including the Second European Survey on Working Conditions (ESWC) from the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditons and European Statistics on Accidents at Work (ESAW) from Eurostat -the European Statistical Office.
Både Matricen og de anvendte datakilder bliver behandlet i de to næste afsnit.
Both the manual and the data sources used are discussed in the next two sections.
En gruppe af eksperter udpeget af medlemsstaterne såvel som fra Europa-Kommissionen, Eurostat og Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene bistod Arbejdsmiljøagenturet med at udvikle en matrice for indsamling af data om arbejdsmiljøsituationen i medlemsstaterne.
A group of experts nominated by the Member States as well as from the European Commission, Eurostat and European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions assisted the European Agency in developing a manual for collecting the data on the state of occupational safety and health in the Member States.
En række særlige indikatorer, der blev fundet bedst egnede til at beskrive eksponeringssituationen på arbejdspladsen, udvalgte forhold ved arbejdssituationen, forekomsten af ulykker og arbejdsrelaterede lidelser samt arbejdsmiljøapparatets struktur i medlemsstaterne, blev medtaget i dataindsamlingsmatricen for at give et omfattende billede af arbejdsmiljøet i medlemsstaterne.
A number of specific indicators considered best suited for describing the exposure situation at work, the context of work, the outcomes and the preventive capacity in the Member States were selected and included in the manual to provide a comprehensive picture of the working environment in the Member States.
De eksponerings- og følgevirkningsindikatorer, der blev medtaget i matricen, omfattede følgende:
The exposure ¡ndicators/OSH outcomes included in the manual encompassed the following:
■ Arbejdsstillings- og bevægelseseksponeringer: løft/håndtering af tunge byrder, gentagne bevægelser, anstrengende arbejdsstillinger
■ Physical exposures: noise, vibration, high temperature, low temperature; ■ Posture and movement exposures: lifting/ moving heavy loads, repetitive movements, strenuous working postures; ■ Chemical exposures: handling chemicals, carcinogenic substances, neurotoxic substances, reproductive hazards; ■ Exposures to biological factors;
■ Psykosociale arbejdsvilkår: arbejde i højt tempo, arbejdshastighed styret af antallet af klienter, passagerer, kunder m.fl., arbejdshastighed styret af maskine, fysisk vold, mobning og diskriminering, sexchikane, ensformigt arbejde, og
■ Psycho-social working conditions: high speed work, workpace dictated by social demand, machine dictated workpace, physical violence, bullying and victimisation, sexual harassment, monotonous work; and
Arbejdsulykker med mere end 3 dages fravær, dødsulykker, arbejdsforårsagede skader på bevægeapparatet, stress, fravær som følge af erhvervssygdom.
■ Occupational Safety and Health (OSH) Outcomes: accidents at work with more that 3 days absence, fatal accidents, workinduced musculoskeletal disorders, stress, occupational sickness absence and occupational diseases.
■ telearbejde (et skøn over antallet af personer, der har telearbejde, og særlige forhold vedrørende sikkerhed og sundhed under arbejdets udførelse)
■ telework (an estimation of the number of people undertaking telework and particular points regarding safety and health at work);
■ problemerne vedrørende arbejdsvilkår for folk med tidsbegrænsede kontrakter, vikararbejde, folk under lærlingeuddannelse eller andre erhvervsuddannelsesordninger og selvstændige erhvervsdrivende
■ particular concerns regarding working conditions of people with fixed termed contracts, temporary employment agency contracts, apprenticeship or any other training schemes and the self-employed;
■ anvendelse af personlige værnemidler ■ tilvejebringelse af information om risici på arbejdspladsen og ■ faktisk uddannelse foranstaltet af arbejdsgiveren.
■ use of Personal Protective Equipment; ■ provision of information about risks at work; and ■ OSH training provided by the employer.
Hvert enkelt knudepunkt blev i dataindsamlingsmatricen bedt om at beskrive deres nationale arbejdsmiljøsystemers forebyggelsespotentiale ved en beskrivelse af deres organisatoriske opbygning, antal arbejdsinspektører, procentdel af arbejdstagere, der er omfattet af det forebyggende arbejdsmiljøsystem, og antallet af arbejdstagere, der modtager arbejdsmiljøuddannelse hvert år.
Each Focal Point was asked in the manual to describe the preventive capacity of their national occupational safety and health systems by presenting an overview of the organisational structure, number of Labour Inspectors, percentage of workers covered by preventive OSH services and the number of workers receiving occupational safety and health training each year.
Denne fremgangsmåde blev valgt, fordi knudepunkterne selv erkendte, at der i de enkelte medlemsstater fandtes meget forskellige metoder og procedurer for dataindsamling og -bearbejdning.
This approach was adopted because it was realised by the Focal Points themselves, that there were in existence within each Member State vastly different methods and procedures for data collection and collation.
I nogle tilfælde blev der nedsat et ekspertudvalg til at udfylde dataindsamlingsmatricen, mens de enkelte knudepunkter i andre tilfælde udfyldte matricen efter at have udvalgt relevante data og/eller efter at have adspurgt relevante eksperter.
In some cases a committee of experts was formed to complete the manual, whilst In others, the individual Focal Point completed the manual after seeking out relevant data and/or canvassing appropriate expert opinion.
Dataindsamlingen var baseret på eksisterende data, der enten var tilgængelige på europæisk og/eller nationalt plan.
The data collection was based on existing data available either at European and/or at the national level.
Medlemsstaterne modtog ydermere særlige udtræk med relevante europæiske data fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene og Eurostat.
Further the Member States received tailor-made annexes with the relevant European data from the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions and Eurostat.
National proces for indsamling af arbejdsmiljøinformation
National process for collating OSH information
De informationskilder, der anvendtes, omfattede nationale undersøgelser, nationale statistiske rapporter og ekspertudtalelser fra nationale netværksorganisationer.
Information sources used included national surveys, national statistical reports and expert opinion from national network organisations.
Når det viste sig, at der var mangel på tilgængelig information, blev der udarbejdet sæt af spørgsmål til brug for at adspørge relevante eksperter inden for det særlige arbejdsmiljøområde.
When the situation arose in which there was a lack of available information question sets were devised in order to query the relevant experts in the particular field of safety and health at work.
Eksperter blev valgt hos myndigheder med arbejdsmiljøerfaring.
Experts were chosen from the authorities concerned with safety and health experience.
Der blev indhentet information fra en lang række organisationer, som omfattede sådanne organisationer som arbejdsmarkedets parter, arbejdsskadenævn, medarbejderforsikringsfonde og lægeorganisationer.
Information was obtained from a wide selection of organisations, which included the likes of Social Partners, Workers Compensation Board, employee insurance funds and medical organisations.
Der blev både brugt nationale data og information fra kilder på europæisk plan.
As well as the use of national data, information from two European level sources was used.
Disse datakilder bliver behandlet nedenfor.
These data sources are discussed below.
Anden europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene
Second European survey on working conditions (ESWC)
I slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996 blev den anden europæiske undersøgelse af-arbejdsvilkårene gennemført af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene.
At the end of 1995 and beginning of 1996 the second ESWC was carried out by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
En repræsentativ stikprøve af den samlede erhvervsaktive befolkning blev undersøgt, dvs. folk, der på interviewtidspunktet enten var lønmodtagere eller selvstændige erhvervsdrivende.
A representative sample of the total active population, i.e. people who were, at the moment of the interview, either employed or self-employed was sought.
Alle pensionister, arbejdsløse såvel som hjemmegående husmødre m.v. blev ekskluderet fra datamaterialet.
All retired, unemployed people, as well as housewives, etc. were excluded.
Ikke-europæere var med på betingelse af, at de kunne interviewes på de respektive nationale sprog i de lande, hvor de arbejder.
Non-Europeans were included on the condition that they could be interviewed in the respective national language(s) of the countries where they work.
Der blev gennemført interview i alle EU-medlemsstater, og respondenterne blev interviewet i deres hjem.
Interviews were carried out in all Member States of the European Union with the respondents being interviewed at home.
Det er anerkendt, at både metode og enhver sammenligning foretaget med data vil har sine begrænsninger, som læseren bør være opmærksom på.
It is recognised that both the methodology and any comparisons made with the data will have limitations to which the reader should be aware.
Disse begrænsninger behandles nærmere i rapporten "Anden europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene" (udgivet af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i 1997) og omfatter: de forskellige erhvervsstrukturer landene imellem, de juridiske og kulturelle forskelle, arbejdstyrkens fordeling på brancher og fag samt størrelsen af den anvendte stikprøve.
These limitations are discussed in detail in the report "Second European Survey on Working Conditions" (published by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in 1997) and include: the different industrial structures between countries, the legal and cultural differences, the distribution of the workforce between sectors and occupations and the sample size used.
Europæisk statistik over arbejdsulykker (ESAW)
European statistics on accidents at work (ESAW)
£SjW-projektet, der gennemføres af Eurostat i nært samarbejde med medlemsstaterne i Den Europæiske Union, sigter på at indsamle sammenlignelige data fra hele Unionen om arbejdsulykker og etablere en database.
The ESAW project carried out by Eurostat in close co-operation with the Member States of the European Union aims at collecting Union-wide comparable data on accidents at work ard establishing a database.
Alle arbejdsulykkestilfælde, der fører til et fravær af mere end tre kalenderdages varighed, indgår i ESAW-statistikken.
All cases of accidents at work leading to an absence of more than three calendar days are included in the ESAW data.
En arbejdsulykke er defineret som en "pludselig hændelse, der finder sted under arbejdets udførelse, og som fører til fysisk eller psykisk skade".
An accident at work is defined as a "discrete occurrence in the course of work, which leads to physical or mental harm".
Dette omfatter tilfælde af akut forgiftning og forsætlige handlinger fra andre personers side, men ikke overlagte
This includes cases of acute poisoning and wilful acts of other persons but excludes deliberate self-inflicted injuries and
Arbejdsmiljøsituationen i Den
State of Occupational
Pilotundersøgelse selvforskyldte skader og ulykker på vej til og fra arbejde.
Study accidents on the way to and from work (commuting accidents).
"Under arbejdets udførelse" betyder 'mens man er i færd med en erhvervsaktivitet' eller 'i arbejdstiden'.
"In course of work" means whilst engaged in an occupational activity or during the time spent at work.
Arbejdsulykker omfatter således færdselsulykker indtruffet under arbejdets udførelse.
This includes cases of road traffic accidents in the course of work.
En dødsulykke er defineret som en ulykke, der fører til offerets død inden for et år efter ulykkesdagen.
A fatal accident is defined as an accident, which leads to the death of a victim within one year (after the day) of the accident.
I praksis medtager flertallet af medlemsstater tilfælde af dødsulykker på arbejdspladsen i deres nationale statistikker.
In practice the majority of the Member States include the cases of fatal accidents at work counted in their national statistics.
Afhængig af de indberetningsprocedurer, der anvendes i medlemsstaterne (forsikrings- eller ikke-forsikringsbaserede systemer) er der forskel på, hvordan indberetningen af ulykker finder sted.
Depending on the reporting procedure in the Member States (insurance or non-insurance based systems) the reporting levels for accidents at work differ.
Generelt er indberetningsniveauet meget højt i de forsikringsbaserede systemer og anset for at være omkring 100%.
In general, the reporting levels are very high In the insurance based systems and considered to be about 100 percent.
De ikke-forsikringsbaserede systemer har kun et middelstort indberetningsniveau, der normal strækker sig fra 30 til 50% i gennemsnit for alle erhvervssektorer samlet set.
The non-insurance based system has only a medium reporting level usually ranging from 30 to 50 percent, on average, for all branches of economic activity taken together.
Data fra de to kilder, forsikringsbaserede data og ikke-forsikringsbaserede data korrigeret efter indberetningsniveau, er ikke direkte sammenlignelige.
The data from the two sources, insurance based data or non-insurance based data corrected according the reporting level, are not strictly comparable.
Fra de nationale rapporter blev de identificerede erhverv lagt ind i regnearkmodellen, der er vist nedenfor.
From the national reports the identified occupations were inserted into the spreadsheet model, shown below.
Dette giver så en angivelse af den komplette række af erhverv, som focal points har indberettet som værende mest udsat for risiko for støjeksponering på arbejdspladsen.
This then gives an indication of the complete range of occupations the Focal Points reported as being most at risk to noise exposure at work.
Hvert enkelt focal points blev anmodet om at identificere fem erhverv, som de fandt var mest udsat for risiko.
Each Focal Point was requested to identify five occupations they considered most at risk.
Derfor var det maksimale antal af forskellige erhverv, der kunne identificeres, 75 (5 x 15). Med dette antal svar blev det vanskeligt at
Therefore, the maximum number of different occupations that could be identified was seventy-five (5 χ 15).
74 83 71 93 81 72 82 præsentere grafer, der var til at overskue for læseren.
Data from the above spreadsheet has been inserted into the graphical model on page 15.
Derfor blev der indført en afgrænsningsværdi til at afgøre, hvilke erhverv der skulle med i grafen, og hvilke der skulle med i en tabel i et bilag.
This graph illustrates a natural cut-off at around five responses.
Fastsættelsen af denne afgrænsningsværdi blev overladt til de arbejdsmiljøeksperter, der analyserede data.
In this case, five or more responses were included in the graph and below five the occupations were contained in a table in an appendix.
De erhverv, der anses for at være mest udsat for støjeksponering
Having applied the cut-off criteria to the data in the spreadsheet, the occupations identified in the national reports were only presented in the graph for five or more responses, as illustrated below.
De erhverv, der anses for at være mest udsat for støjeksponering
The occupations most identified to be at risk to noise exposure
I en idealsituation ville hver enkelt grafisk model udviklet til projektet være blevet anvendt til at præsentere resultaterne for alle risikokategorier (dvs. branche, erhverv, køn, alder, virksomhedsstørrelse og beskæftigelsesstatus).
In an ideal situation each graphical model developed for the project would have been used to present the findings for all risk categories (i.e. sector, occupation, gender, age, company size and employment status).
Men for en stor del af spørgsmålene fandtes der ikke nogen tilgængelig information.
However, in a high proportion of questions, national information was not available.
I disse situationer blev det fundet uhensigtsmæssigt at præsentere informationerne i grafer.
In these situations it was considered unsound to present the information in graphs.
Derfor er der kun blevet præsenteret grafer i de tilfælde, hvor otte eller flere focal points har afgivet et svar. Et eksempel er illustreret nedenfor for kategorien "alder".
Therefore, graphs have only been presented where eight or more Focal Points provided a response.
I sidste ende betød dette, at der kun blev præsenteret nogle få grafer for: virksomhedsstørrelse, køn, alder og beskæftigelsesstatus, eftersom de data, der var leveret af focal points, ikke gjorde det muligt at illustrere det europæiske perspektiv.
Ultimately, this meant that few graphs were presented for: company size, gender, age and employment status because the data provided by the Focal Points did not allow the European picture to be illustrated.
Europæiske
Occupational
■ Oversigt over de vigtigste iagttagelser ■ Et europæiske perspektiv: Dette afsnit giver et europæisk perspektiv ved hjælp af data fra den anden europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene udarbejdet af Dublin-Instituttet (ESWC-data) eller data fra Eurostats European Statistics on Accidents at Work u Sammenligning af europæiske og nationale data: Hvis focal points præsenterede nationale data om eksponeringsindikatorer, blev de anmodet om at sammenligne disse data med ESWC-data for at identificere og kommentere eventuelle forskelle ■ Risikobrancher og -erhverv: Der leveres oplysninger om de hyppigst identificerede brancher og erhverv, som focal points fandt var mest udsat for risiko fra eksponeringsindikatoren, og de kommenteres ■ Information om andre risikokategorier såsom virksomhedsstørrelse, køn, alderskategori og beskæftigelsesstatus: Når data leveret af focal points gør det muligt at sætte dem i et europæisk perspektiv med hensyn til disse risikokategorier, præsenteres iagttagelserne ^ ■ Tendens: Focal points angav, om antallet af arbejdstagere, der havde været udsat for eksponeringsindikatoren eller havde lidt under arbejdsmiljøresultatet i de seneste 35 år, var faldet, forblevet stabilt eller var steget.
■ Overview on the main findings; m A European picture: this section provides a European picture using data from the 2"" Survey European Foundation Dublin (ESWC-Data) or data from the European Statistics on Accidents at Work of Eurostat; ■ Comparison between European data and national data: if Focal Points presented national data on exposure indicators, they were asked to compare this data, with ESWC-data, in order to identify and comment on any differences; ■ Sectors and occupations at risk: the most frequently identified sectors and occupations which the Focal Points considered to be most at risk are provided and commented on; ■ Information on other risk categories such as company size, gender, age category and employment status: whenever data given by the Focal Points allow a European picture with regard to these risk categories, the findings are presented;
Desuden gives deres kommentarer til de identificerede tendenser, og ■ Evaluering: Dette afsnit omfatter konsolideret information fra de nationale rapporter om nødvendigheden af at udvikle yderligere forebyggende foranstaltninger.
In addition, their submitted comments regarding the identified trends are given; and ■ Evaluation: this section includes information consolidated from the national reports about the necessity for the development of additional preventive actions.
Desuden præsenteres der nærmere oplysninger om de foranstaltninger, der beskrives af focal points.
Furthermore, details about these actions described by the Focal Points are presented.
Arbejdsmiljøsituationen i Den Europæiske
Safety and Health in the
DE VÆSENTLIGSTE RESULTATER FRA PILOTUNDERSØGELSEN AF ARBEJDSMILJØSITUATIONEN I DEN EUROPÆISKE UNION
MAJOR FINDINGS ON THE STATE OF OCCUPATIONAL SAFETY AND HEALTH IN