natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foruden løntilbageholdenhed skyldes den højere beskæftigelsesintensitet i væksten i de senesteår også arbejdsmarkedets større marginale fleksibilitet, som muliggørstørre brug af nye og mere fleksible kontrakter (deltids, midlertidige job,tidsbestemte kontrakter, nye lærekontrakter).
Besides wage moderation, the higher employment intensity of growth over recent years is also due to the increasedlabour market flexibility ‘at the margin’, allowing greater use of new andmore flexible contracts (part-time, temporary jobs, fixed-term contracts,new apprenticeship).
De foranstaltninger, der erberegnet til at reducere arbejdsomkostningerne for fastansatte, havde fortsat stor indvirkning på væksten i beskæftigelsen i løbet af 2001.
The measures designed to lower labour costs for permanent employees continued to have a significant impact on employmentgrowth during 2001.
Det italienske arbejdsmarked er imidlertid stadig præget af mange svagheder, isæren konstant lav beskæftigelsesgrad, især for kvinder (ca. 40%) og ældrearbejdstagere (kun 28% for de 55-64-årige).
However, the Italian labour market is still characterised by many weaknesses, notably a persistent low employment rate,especially for women (about 40%) and older workers (only 28% for the55- to 64-year-olds).
Store regionale forskelle i resultaterne på arbejdsmarkedet er stadig en væsentlig kilde til ineffektivitet.Arbejdsløsheden i Syditalien ligger på 19,3% i forhold til 7,4% i Midtitalien og kun 3,8% i Norditalien.
Wide regional disparities in labour market performances are still a major source of inefficiency. The unemployment rate inthe south is at 19,3%, compared to 7,4% in the centre and only 3,8%in the north.
Arbejdsmarkedets parter bør enes om etmere decentralt lønforhandlingssystem, således at der bliver mulighed forstørre løndifferentiering.
A more decentralised wage-bargaining system should beagreed by the social partners in order to allow for greater wage differentiation.
Som følge af en strengere beskyttelse af arbejdstagere i faste job i mellemstore og store virksomheder og den stadig forholdsvis lave beskyttelsesgrad for ikke-beskæftigede og »atypiske arbejdstagere«, er arbejdsmarkedet fortsat præget af en markant dobbelthed.Dagpengesystemet er fortsat begrænset og ulige med forskellige ordninger og forskelle i ydelsesbetingelser (niveau, varighed og berettigelseskriterier).
As a result of stricter protection of workers in permanent jobs inmedium and large firms and the still relatively low degree of protection ofnon-employed and ‘atypical workers’, the labour market continues to becharacterised by a marked dualism. The unemployment benefit system remains limited in scope and uneven, with different schemes and disparitiesin benefit conditions (level, duration and eligibility criteria).
Selv om skattekilen på arbejdsomkostninger er blevet reduceret i deseneste år, især på lavtlønnede arbejdstagere, er den stadig forholdsvis høj.På den baggrund, og samtidig med at der sker en aktiv gennemførelse afalle de beskæftigelseshenstillinger, som Rådet vedtog i februar 2002, bør Italien fokusere på følgende: i)tilskynde arbejdsmarkedets parter til at tillade lønfastsættelsesmekanismer, så det bliver muligt at tage bedre højde for produktivitet og lokale arbejdsmarkedsforhold, samtidig med at der fastholdes løntilbageholdenhed ii)sikre fuld gennemførelse af den seneste reformpakke på arbejdsmarkedet for at øge arbejdsmarkedets fleksibilitet, begrænse todelingen afmarkedet og fremme en større tilpasningsevne på arbejdspladsen, udvidedækningen og effektiviteten af arbejdsløshedsunderstøttelsesordningenog styrke aktive arbejdsmarkedspolitikker iii)træffe foranstaltninger til en yderligere tilskyndelse til større deltagelse iarbejdsstyrken, især blandt kvinder, herunder fastsættelse af mål, som skal
Although thetax wedge on labour costs has been reduced over the latest years, especially that on low-paid workers, it remains relatively high. In view of theabove, while vigorously implementing all the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, the main priorities for Italyshould be to:
sikre et tilstrækkeligt udbud af børnepasnings- og plejefaciliteter; for så vidt angår de ældre arbejdstagere bør der ske en styrkelse af incitamenterne til at udsætte tilbagetrækningen fra arbejdsstyrken iv)fortsætte bestræbelserne på at reducere skattebyrden på arbejdskraft, især pålavtlønnede, således at målsætningerne om retfærdighed bevares og incitamenterne til at tage arbejde øges, inden for rammerne af en fortsat finanspolitiskkonsolidering.
(iii)take steps to further encourage increased labour force participation, especiallyamong women, including setting targets to ensure adequate provision of facilities for care of children and other dependants; and among older workers,stepping up and reinforcing incentives to postpone retirement from the labourforce; and
Den italienske økonomi er forholdsvis mindre åben (målt ved det samlede forholdmellem handel og BNP) end andre EU-økonomier af tilsvarende størrelse.
The Italian economy is relatively less open (as measured by the total trade-to-GDP ratio) than other EU economies of similar size.
Gennemførelsen af direktiverne om det indre marked er på linje med EU-gennemsnittet, men ligger fortsat under målet for marts2002 på 98,5%, og antallet af overtrædelsessager for brud på reglerne om detindre marked er blandt de højeste i EU.
The transposition rate of Internal Market directives while in line with the EU average remains below the March2002 target of 98,5% and the number of infringement cases for violation of Internal Market rules is among the highest in the EU.
Bestræbelserne på at forbedre erhvervsmiljøet er begyndt at bære frugt, men de administrative procedurer er fortsat forholdsvis komplekse, og konkurrencen i servicesektoren er forholdsvis længeom at få fodfæste.
Efforts to improve the business environment have started to bear fruit, but administrative procedures remain relativelycomplex, and competition in the service sector is taking hold rather slowly.
De seneste foranstaltninger skulle bidrage til at øge konkurrencen i energisektoren, hvor de etablerede operatører fastholder en meget stærkmarkedsstilling, og priserne fortsat er blandt de højeste i EU, hvilket til dels kanforklares ved en brændstofblanding, der i høj grad er baseret på olieprodukter.Italiens overgang til det videnbaserede samfund hæmmes formentlig af befolkningens forholdsvis lave uddannelsesniveau og økonomiens svage grundlag inden for F & U og innovation.
Recentmeasures should contribute to increasing competition in the energy sector, where incumbents retain a very strong market position and prices remain among the highestin the EU; which may be explained in part by a fuel mix strongly based on oil products. Italy’s transition to the knowledge-based society may be constrained by the relatively low average levels of educational achievement of the population and the weak R & D and innovation base of the economy.
Udbredelsen af internet i husholdninger og skolerligger under EU-gennemsnittet, selv om husholdningerne hurtigt er ved at indhente det forsømte.
Internet penetration in households and inschools is below the EU average, even if the former is rapidly catching up.
På den baggrund bør Italien fokusere på følgende: i)fortsætte styrkelsen af befolkningens generelle uddannelses- og kvalifikationsgrundlag, øge den private sektors deltagelse i F & U og innovation samt fremmestørre udbredelse af IKT ii)øge den effektive konkurrence i servicesektorerne, især de liberale erhverv, oggennemføre alle reformer med henblik på at åbne markedet yderligere og styrkekonkurrencen i energisektoren for at give mulighed for at videregive fordeleneved liberaliseringen til slutbrugerne, herunder husholdninger og mindre virksomheder iii)fastholde de bestræbelser, der er truffet til at reducere de administrative byrderfor virksomhederne, herunder den nødvendige tid og de nødvendige omkostninger i forbindelse med registrering af et nyt selskab
(ii)increase effective competition in the service sectors, particularly professionalservices, and implement all reforms to extend market opening and further enhance competition in the energy sector in order to allow the pass-on of thebenefits of liberalisation to final users, including households and small businesses;
iv)fortsætte med at øge gennemførelsen af lovgivningen om det indre marked med henblik på at nå målet på 98,5% af direktiverne om det indremarked, samt reducere antallet af overtrædelsesprocedurer.
(iv)continue to raise the transposition rate of Internal Market legislation withthe aim of achieving the target of 98,5% of Internal Market directives,and bring down the number of infringement procedures.
Luxembourg ealvæksten i BNP faldt i løbet af 2001, men nåede alligevel et årligtgennemsnit på 3,5% ifølge de første nationale statistikker vedrørende perioden.
Luxembourg eal GDP growth decelerated in the course of 2001 but still reached
Den indenlandske efterspørgsel var fortsat solid: det pri-
3,5% on yearly average according to first national account statistics.
R vate forbrug blev understøttet af de skattenedsættelser, der blev gennemførti begyndelsen af året, det offentlige forbrug steg fortsat forholdsvis hurtigt,og investeringerne udviste dynamik.
Domestic demand remained robust: private consumption benefited from the tax cuts operated at the beginning of the year, Government consumption continued to increase at a rather fast pace and investment proveddynamic.
Eksporten steg med mere end 2,5% iløbet af året, mens importen voksede lige så hurtigt. Vareimporten udviste enhøj grad af dynamik i lighed med den indenlandske efterspørgsel.
Exports still increased by more than 2,5% over the year, while imports rose at least as fast, imports of goods remaining dynamic in line withdomestic demand.
Beskæftigelsen steg fortsat med over 5%, hvilket kun er marginalt lavere end i 2000,selv om stigningstakten faldt i løbet af året, samtidig med at ledigheden begyndte at stige mod udgangen af året.
Employment continued to increase by more than 5%,hardly less than in 2000, though decelerating in the course of the year, whileunemployment began to rise at the end of the year.
Lønningerne steg yderligere i 2001,hvor stigningstakten var omkring 51/2% mod 4,6% i 2000.
Wages accelerated further in 2001, rising by about 51/2% after 4,6% in 2000.
Derimod stegpriserne langsommere i 2001, hvor HICP kun øgedes med 2,4% sammenlignet med 3,8% i 2000.
On the contrary,prices decelerated in 2001, the rise in the HICP reaching 2,4% as against3,8% in 2000.
Den underliggende inflation steg imidlertid fortsat ognåede 3,3% i andet halvår 2001.
However, underlying inflation kept accelerating, reaching3,3% in the second half of 2001.
En af de væsentligste udfordringer er fortsat at øge den lave nationale erhvervs og beskæftigelsesfrekvens, især for ældre arbejdstagere.
Increasing the low national participation and employment rates, especiallyfor older workers, remains a key challenge.
Udviklingen i lønninger og arbejdsomkostninger kræver desuden opmærksomhedog skal holdes i overensstemmelse med resten af eurozonen i de kommende år. Hvis dette mål skal nås, skal løndannelsen justeres.
Moreover, developments inwages and labour costs require attention and need to be maintained in linewith the rest of the euro area in the coming years.
Endelig børder gøres en indsats for at få gennemført reformen af konkurrencelovgivningen hurtigere og bemyndige konkurrencemyndigheden til at anvendefællesskabsretten.
Finally, efforts should be undertaken toaccelerate implementation of the reform of competition legislation and empowering the competition authority to apply EC law.
I 2001 faldt overskuddet på statsfinanserne til under 4% af BNP, hvilket tildels skyldtes et faldende aktivitetsniveau og de skattenedsættelser, der blevgennemført som led i skattereformen den 1. januar 2001, men den væsentligste årsag til nedgangen var en større stigning i de offentlige udgifter på1,7% af BNP.
In 2001, the general Government surplus declined to below 4% of GDPpartly as a result of decelerating activity and of the tax cuts implemented inthe framework of the 1 January 2001 tax reform; but the main factor of decline was a large increase in Government expenditure reaching 1,7% of GDP.
Et yderligere fald i overskuddet forventes i 2002 som følge afstrukturelle faktorer og anden fase af skattereformen. Derudover forventes deoffentlige udgifter at stige kraftigt, og de offentlige investeringer, især i infrastruktur, forventes at udgøre 4,6% af BNP i 2002, hvilket er den højeste procentandel i hele EU.
Further decline in the surplus is expected in 2002, due to cyclical factorsand to a second phase of the tax reform; in addition, Government expenditure will continue to increase at a very fast pace, public investment, particularly in infrastructures, is expected to reach 4,6% of GDP in 2002, the highestpercentage in the whole EU.
I 2003 forventes aktivitetsniveauet at stige igen, hvilketskulle føre til en ny, men moderat stigning i overskuddet på statens finanser.Imidlertid vil de nuværende offentlige udgifter fortsat stige kraftigt.
In 2003, recovery in activity is expected to resultin a renewed although moderate increase in the Government surplus. However,current Government expenditures will continue to expand significantly.
På den bag-
In view
grund og i betragtning af, at Luxembourg er medlem af eurozonen, bør budgetpolitikken fokusere på følgende: i)begrænse de løbende offentlige udgifter i 2003, således at stigningen ikke overstiger stigningen i de samlede budgetudgifter og med dette formål for øje at bekæmpe stivheder i særlige former for løbende udgifter.
(i)contain current Government expenditure in 2003 in order to ensure that the increase will not exceed that of total budget expenditure and to this aim endeavour to overcome rigidities in specific kinds of current expenditure.
Ledigheden lå fortsat meget lavt, og der var fortsat en pæn vækst i beskæftigelsen, hvilket overvejende skyldtes, at der var god adgang til grænseoverskridende arbejdskraft.
The unemployment rate remained very low and employment growth continued to be strong,largely thanks to the availability of cross-border workers.
Dog erden nationale beskæftigelsesrate fortsat lav, og arbejdsmarkedet viser tegn påstramninger, som giver sig udtryk i kraftige nominale lønstigninger.
Nevertheless, the nationalemployment rates remain low and the labour market has been tightening, as revealedby strong nominal wage increases.
Dette understreger behovet for en bedre udnyttelse af landets eget arbejdskraftpotentiale,som kan ses af den lave nationale beskæftigelsesrate for ældre arbejdstagere(27%) og kvinder (50%).
This underlines the need to better exploit thecountry’s own labour potential, as indicated by low national employment rates forolder workers (27%) and women (50%).
I 2001 gjorde regeringen en indsats for at begrænse mulighederne for at benytte invalidepensionsordningen og skabe incitament til at arbejde længere ved at øge optjeningen af alderspensionsrettigheder for de år, hvorder arbejdes efter det 55. år.
In 2001, the Government made some effortto restrict access to the disability pension scheme and to increase incentives to worklonger through an increase of the accrual rate of old-age pension rights for additional years worked beyond the age of 55.
Derudover blev der opfordret til større deltagelse afkvinder i arbejdsstyrken og fleksibilitet i arbejdet ved, at der blev givet mulighedfor, at fuldtidsarbejdende kunne gå over til deltidsarbejde.
In addition, female labour force participation and flexibility in work were encouraged by allowing voluntary access to parttime work by full-time workers.
På trods af disse reformer kan incitamentet til at forblive på arbejdsmarkedet styrkes ved at gennemføreyderligere reformer af ordningerne for tidlig pensionering, førtidspensionering oginvalidepension.
Despite these reforms, incentives to remain in thelabour force could be improved by further reforms of early retirement, pre-retirementand disability pension schemes.
På den baggrund bør Luxembourg konsekvent gennemføre de beskæftigelseshenstillinger, som blev vedtaget af Rådet i februar 2002, og fokuserepå følgende: i)styrke indsatsen for at øge den nationale beskæftigelsesrate, især for ældrearbejdstagere, ved at mindske incitamenterne tidlig pensionering og øge incitamentet i førtids- og invalidepensionsordningerne til at blive på arbejdsmarkedet.
In view of the above, while vigorously implementingall the Employment Recommendations adopted by the Council in February 2002, themain priority for Luxembourg should be to:
For kvindernes vedkommende bør barriererne for deres adgangtil arbejdsmarkederne fjernes (bl.a. ved at øge mulighederne for børnepasning).
(i)intensify efforts to increase the national employment rate: especially for olderworkers by reducing incentives for early retirement, and by increasing incentivesin pre-retirement and disability pension schemes to remain in employment; andfor women by removing obstacles to their entry or re-entry to the labour market (by, inter alia, increasing the availability of childcare facilities).
Den høje grad af åbenhed i Luxembourgs økonomi stimulerer konkurrencen på produktmarkederne, hvilket fører til høj produktivitet og priser, der ligger under gennemsnittet i EU.
The high degree of openness of the Luxembourg economy stimulates competition onthe product markets, which results in very high productivity and prices below the EUaverage.
Netværksindustrierne er godt i gang med at blive liberaliseret, og det gårgodt med udbredelsen af it.
Network industries are progressively being liberalised and ICT diffusion isprogressing well.
Desuden gør konkurrencemyndighedens manglende bemyndigelser det sværtat sikre en effektiv håndhævelse af Fællesskabets konkurrenceregler.
ficult to ensure effective enforcement of EC competition rules.
I marts2002 lå gennemførelsesraten for direktiverne om det indre marked (97,7%)under målet på 98,5%.
In March 2002the rate of transposition of Internal Market directives (97,7%) remained belowthe target of 98,5%.
På den baggrund bør Luxembourg fokusere på følgende: i)gennemføre den bebudede reform af konkurrencelovgivningen, herunder ophævelsen af faste og overvågede priser, at give konkurrencemyndigheden beføjelse til at anvende Fællesskabets konkurrenceret og reformere lovgivningen om offentlige indkøb ii)tage initiativer til at mindske erhvervslivets administrative byrder, herunder tiden og udgifterne til at indregistrere nye virksomheder, at udvide e-forvaltning, og iii)øge gennemførelsesraten for lovgivningen om det indre marked, så målet om at gennemføre 98,5% af direktiverne om det indre marked nås.
(i)implement the announced reform of competition legislation, includingthe abolition of fixed and monitored prices, the empowering of thecompetition authority to apply EC competition law, and the reform ofpublic procurement legislation;
Nederlandene en reale BNP-vækst faldt i begyndelsen af 2001, og gennemsnittet for hele året var kun 1,1% mod 3,5% i 2000.
1,1% on average for the year as against 3,5% in 2000.
Den reale BNP-vækst forventes at stigeigen i løbet af 2002, da privatforbruget forventes at accelerere, og eksporten forventes at følge med opsvinget i den internationale handel.
Real GDP growth is expected to pick up again in the course of 2002, asprivate consumption should accelerate and exports should follow the recovery in international trade: the expansion could reach around 11/2% in 2002and some 23/4% in 2003.
Stigningen kan blive omkring 11/2% i 2002 og ca. 23/4% i 2003.
Employment kept increasing fast in 2001, thoughdecelerating in the second part of the year.
Beskæftigelsensteg fortsat hurtigt i 2001, selv om stigningstakten faldt i andet halvår.Som følge af en betragtelig uudnyttet arbejdskraft faldt arbejdsproduktiviteten, og ledigheden forblev stabil indtil udgangen af 2001.
As a result of sizeable labourhoarding, the productivity of labour declined and unemployment remainedstable until the end of 2001.
Stigningstakten i beskæftigelsen forventes at falde betydeligt i 2002 med en vis genopretning i 2003, hvilket i begge år vil betyde en væsentlig stigning i arbejdsløsheden, som dog forventes at ligge på et væsentlig lavere niveauend i nabolandene.
The increase in employment should deceleratesignificantly in 2002 and recover only modestly in 2003, leading in bothyears to a substantial rise in unemployment, the level of which should, however, remain much lower than in neighbouring countries.
Derudover må der fortsat forventes et temmelig stramtarbejdsmarked.
Moreover, labourmarkets are likely to remain quite tight.
Det nuværende pres på lønningerne i opadgående retningvil derfor næppe forsvinde uden videre.
The current upward pressure onwages is therefore unlikely to disappear overnight.
Inflationen, som i 2000 var stegetmærkbart til omkring 3% ved årets udgang, hvilket til dels skyldtes højereoliepriser, steg til 5% i 2001 som følge af en stigning i de indirekte skatter, der var en del af skattereformen, og derudover som følge af stadigt hastigt stigende lønninger. Prisstigningstakten forventes kun at falde gradvisi de kommende år.
Inflation, which had accelerated significantly in the course of 2000 to about 3% at the end of theyear, partly as an effect of rising oil prices, jumped to 5% in 2001, due to arise in indirect taxation which was part of the tax reform and also to stillrapidly rising wages; price increases are expected to decelerate onlyprogressively in the coming years.
Det er fortsat en hovedudfordring at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet ved at inddrage folk, som nu er inaktive.
Increasing further labour market participation by drawing currently inactivepeople into the labour market remains a key challenge.
På grund af de seneste årskraftige stigning i lønningerne er en del af de væsentlige forbedringer afkonkurrenceevnen, som er opnået over næsten 15 år, desuden gået tabt.Dette kan mindske fordelene for den nederlandske økonomi ved det globale opsving og lægge en dæmper på den fremtidige vækst.
Moreover, due tosubstantial acceleration in wages in the latest years, part of the very significant gains of competitiveness achieved during nearly 15 years have beenlost. This might reduce the benefits for the Netherlands economy from theworld recovery and dampen future growth prospects.
Der liggerderfor en anden stor udfordring i hurtigst muligt at sikre, at der på ny vises løntilbageholdenhed, og løse problemet med den forholdsvis langsomme produktivitetsvækst, så man bibeholder konkurrenceevnen i økonomien.
A second key challengeis therefore to ensure, as soon as possible, a renewal of wage moderation andto tackle relatively slow labour productivity growth, in order to maintain thecompetitiveness of the economy.
Overskuddet på de offentlige finanser faldt fra 1,5% af BNP i 2000 til 0,2% af BNPi 2001 (eksklusive UMTS-indtægter), hvilket overvejende skyldtes et væsentligt faldi budgetindtægterne.
The general Government surplus declined from 1,5% of GDP in 2000 to 0,2% of GDP in 2001 (excluding UMTS receipts), mainly as a result of a significant reductionin budgetary revenues.
Den omfattende skattereform, som trådte i kraft den 1. januar 2001, betød et fald i statens indtægter fra indkomstskat og sociale bidrag, hvilket kun delvis blev opvejet af højere indirekte skatter (især stigningen i momsen fra17,5% til 19%).
The wide-ranging tax reform, which came into effect on1January 2001, induced a decline in Government receipts from the income tax andfrom the social security contributions, only partly compensated by the increase in indirect taxes (specifically the rise in the standard VAT rate from 17,5% to 19%).
Denne virkning blev forøget ved årets udgang, da skatteindtægterne blev ramt af den cykliske forværring af økonomien.
Thiseffect was aggravated, at the end of the year, by the impact on tax revenues of thecyclical deceleration in the economy.
Desuden blev ØMU-ba-lancen forværret med 0,3 procentpoint som følge af en engangsudgift, der skyldtes,at DSM overtog en andel i EBN. Denne overtagelse skal ses som led i liberaliseringen af det nederlandske gasmarked.
Moreover, the EMU-balance deteriorated 0,3 ofa percentage point because of a one-time expenditure due to the acquisition of thestake of DSM in EBN.