natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vi vilderaf kunne se, hvor megen tid folk bruger p� forskellige former for uddannelse samt i hvilkenudstr�kning, s�danne aktiviteter er kompatible med andre aktiviteter. Der eksisterer alleredest�rre datasamlinger om tidsforbrug (se f.eks.
There is therefore no doubt that thehuge expansion in the new technologies will profoundly change not only modes of productionand working situations (such as employment relations) but also the image that we have ofemployment and work.
Gershuny 2000), men uddannelse indg�r dogikke i st�rstedelen heraf.
In short, while workremains at the centre of social life�where�s that?
Informations- og kommunikationsteknologier
(Lise Skanting) This question is especiallysignificant since, as Juan Jos� Castillo said, �in some jobs, people are old at 45�.
Informations- og kommunikationsteknologi dr�ftes indg�ende i forbindelse med livslanguddannelse. Til denne debat kan jeg blot tilf�je, at vi er n�dt til at se n�rmere p�, hvorledesden enkeltes brug af informations- og kommunikationsteknologier i uddannelsen er kompatibelmed de sociale uddannelsesm�nstre.
Another question arises at this juncture, and it was addressed very directly by manyparticipants in the Agora: the very way in which the duality of �working time/training time� isexpressed immediately presupposes a direct link between these two times (Jacques Trautmann).
Dette b�r dog ikke ske p� bekostning af den sociale uddannelsesinfrastruktursamt af de sammenh�nge og organisationer, hvor folk har mulighed for at l�re i f�llesskab(de danske folkeh�jskoler er et glimrende eksempel herp�, se M�rk 1999).
This leads to the (very traditional) notion of a �trade-off� � in other words, thattraining time, or the time devoted to training during working life, should be deducted from
Saminvestering af tid og penge
working time, should be �taken from it� in one way or another.
Det vil v�re af afg�rende betydning, at s�vel det offentlige som arbejdsgiverne yder st�tte tiluddannelse, hvilket dog kan variere meget inden for de forskellige sektorer og erhverv.
This perception runs counter to new modes of production (Alain Dumont): we have to gobeyond thinking of a job as confining a worker in a very narrow occupation and in definedrelationships in accordance with the Taylorist concept of work mentioned above, and toemphasise skills.
Denoffentlige politik skal dog fortsat i en vis udstr�kning tilstr�be at sikre lige fordeling, s�ledesat uddannelsestilbudene ikke overvejende gives til de grupper, som allerede har deltaget iuddannelse.
It is these flexible, diversified and evolving skills which should in fact be atthe centre of work organisation. It should be the concern of both employers and workers,together with their representatives, to keep them up-to-date (Jean-Michel Joubier).
Det kan forventes, at der opst�r forskellige ordninger, hvor de involverede bidrager iforskellige grad med tid og �konomiske midler for at opretholde et h�jere uddannelsesniveau.Dette foruds�tter et grundigt forarbejde med fastl�ggelse af god praksis og analysering af deforskellige ordningers effektivitet.
This meansrecognising that skills are a collective responsibility, with a concomitant requirement fornegotiation between an enterprise and its employees, on condition that skills developmentshould be accepted as a an essential part of a worker�s occupational development(Jean-Michel Joubier).
Endelig banes der vej for indf�relse af mere fantasifulde og avancerede metoder til m�ling ogfordeling af omkostninger - og is�r af fordelene - i forbindelse med livslang uddannelse.
At the end ofschooling (and initial training), the aim should not be to arrive at a �finished product�(Jean-Michel Joubier), but to prepare young people for �families of jobs�.
Tidkan betragtes som en begr�nset og kostbar vare, og i omkostningsbevidste organisationergranskes uddannelsestid i stigende grad.
This in turn raisesthe crucial issue of guidance as a tool in the process of personal and occupationaldevelopment (this question is the theme of Agora X in autumn 2000).
Med begrebet social kapital opst�r en bredereindfaldsvinkel, hvori der tages h�jde for andet end �konomisk afkast (uden dog at tilsides�ttedet).
Training is not an endin itself; it is only a means of acquiring and handling skills (Alain Dumont).
Det danner grobund for tv�rsektorelle og langsigtede indfaldssvinkler til politik oganalyser.
And this shouldalso imply greater vertical integration and better coherence between initial training andcontinuing training (Patrick Werquin).
Et enest�ende eksempel er den danske jobrotationsordning, der tager et bredt socialtsigte, og som har til form�l at etablere et samspil mellem forskellige grupper (arbejdsl�se,personer p� uddannelsesorlov og mentorer) med st�tte fra arbejdsgivere og det offentlige.S�danne initiativer b�r anvendes som case studies med henblik p� at udvikle en bredereindfaldsvinkel til evaluering af fordelene ved uddannelse.
It would have been surprising in such a discussion if the issue of qualifications andcertification had not been addressed, particularly in relation to the importance given to them inenterprises� recruitment policies. For some people (Alain Dumont), certificates and the skillswhich they record are given too much weight; what counts for the employer who hires
(c) Arbejdstid og efteruddannelsestid igennem et helt liv
of training, and even further away if we do not restrict ourselves to the short term but look atthe entire life cycle.
For det andet h�rerarbejdstiden (og dermed ogs� efteruddannelsestiden) til den "sociale tid", der imidlertid ikkep� nogen m�de kan begr�nses til disse to former for tid.
This Agora VII, like its predecessors (and those to be held next year) did not set out to defineonce and for all the basic parameters of the �working time/training time� issue but rather, ashas been indicated above, to sketch out a number of areas for discussion.
De andre "tider" skal ogs� tages ibetragtning. Den tid, der er helliget familien, hvile, fritid etc. � uden at det dog er muligt attr�kke en skarp gr�nse mellem disse forskellige "tider", der i �vrigt ofte overlapper hinanden.Kort sagt passer overvejelserne om forholdet mellem arbejdstid og efteruddannelsestid ikkeind i n�glekoncepterne for den klassiske tragedie, nemlig enhederne tid, sted og handling(�ric Fries Guggenheim).
The traditionalmodel, which tied these two �times� so closely together that the time devoted to training wasdeducted from working time, as Jacques Trautmann clearly described in his paper introducingthe meeting, has given way to other approaches which allow for both a new configuration ofemployment relations (greater flexibility), a new structure of �social time� (less linearity), anda new approach to the reciprocal responsibilities of enterprises and workers (emphasis on jointinvestment) for finding new ways of organising work so that it teaches skills, etc.
Man l�rer hele tiden (ikke kun i efteruddannelsestiden), man l�reroveralt (ikke kun i skolen og p� uddannelsesinstitutionen), og endelig l�rer man ikke p� sammem�de, i samme takt eller efter samme skema.
It is noexaggeration to say that at the end of these discussions, the �landscape� is less �static�, moreevolutionary and above all more global, if the notion of training is to be taken in its broadmeaning.
Danish Employer�s Confederation � Kobenhavn, DK
Danish Employer�s Confederation � Copenhagen, Denmark
Agora – VIIArbejdstid, uddannelsestid:
Agora - VII: Working time, training time.
Beskæftigelse gennem læring
Learningfor employment
Anden rapport om erhvervsuddannelsespolitiki Europa
Second report on vocational educationand training policy in Europe
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Second report on vocational education and training policy in Europe
Udgivet af: Cedefop Steve Bainbridge, Julie Murrayprojektledere
Luxembourg:Office for Official Publications of the European Communities, 2003
Rammen for europæisk erhvervsuddannelsespolitik
European vocational education and training policy framework
Beskæftigelse gennem læring: arbejdsmarkedsundersøgelse
Learning for employment:labour market analysis
Deltagelse i almen og erhvervsrettet uddannelse
Participation in education and vocational training
Lige muligheder og social integrering
Equal opportunities and social inclusion
Reducering af antallet af unge med utilstrækkelige uddannelseskvalifikationer
Reducing the number of young people withinadequate educational qualifications
Reducering af antallet af ældre arbejdstagere, der går på førtidspension
Reducing early retirement among older workers
Integrering af dårligt stillede grupper i arbejdsstyrken
Integrating disadvantaged groups into the workforce
Mindskelse af kvalifikationskløften
Reducing skills gaps
Højnelse af uddannelsesniveauet
Rising levels of educational attainment
Potentielt arbejdskraftbehov i 2010
Prospective labour requirements in 2010
Forbedring af erhvervsrettet uddannelse i medlemsstaterne
Improving vocational education and training in the Member States
Beskæftigelse gennem læring
Learning for employment
Rammen for europæisk erhvervsuddannelsespolitik
European vocational education and trainingpolicy framework
Tabel 1: Hen imod år 2010: vigtige benchmarks
Table 1.Towards 2010:some key benchmarks
• øge den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens i EU fra 61 % til så tæt sommuligt på 70 % inden 2010 (67 % i 2005);
• raise the average employment rate in the EU from61%to as close aspossible to 70% by 2010 (67% by 2005);
• øge antallet af kvinder i beskæftigelse fra et gennemsnit på 51 % til over 60% inden 2010;
• increase the number of women in employment from an average of 51%toover 60% by 2010;
• øge den gennemsnitlige EU-beskæftigelsesfrekvens blandt mænd og kvinderi alderen 55-64 år til 50 %;
• raise the average EU employment rate among men and women aged 55 to64 to 50%;
• inden 2010 opnå et EU-gennemsnit på 10 % eller derunder af elever, der gårtidligt ud af skolen;
• by 2010, all Member States should at least halve the rate of early schoolleavers, with reference to the rate recorded in 2000, to achieve an EU-average rate of 10% orless;
• inden 2010 mindske de kønsrelaterede skævheder blandt kandidater imatematik, naturvidenskab og teknologi og øge det samlede antalkandidater med mindst 15 %;
• by 2010, Member States will have at least halved the genderimbalanceamong graduates in mathematics, science, technology while securing anoverall significant increase in the total numberof graduates, compared to2000;
• inden 2010 bør gennemsnittet for deltagelse i livslang læring mindst udgøre12,5 % af voksne i den erhvervsaktive alder (25-64 år);
• by 2010, EU average participation in lifelong learning should be at least 15%of the adult working population (25 to 64 age group)and in no countryshould it be lower than 10%;
• inden 2010 bør 85 % af alle 22-årige have fuldført en uddannelse pågymnasialt eller tilsvarende niveau;
• raise the numberof 25 to 64 yearolds achieving uppersecondary leveleducation to 80% of the working population;
• øge den årlige investering pr. indbygger i menneskelige ressourcerbetydeligt; konkrete fremtidige målsætninger for
• increase substantially annual per capita investment in human resources;
• opnå enighed om uddannelsessystemerne;
• agree on the concrete future objectives of education and training systems;
• udvikle en europæisk ramme til definering af nye grundlæggendefærdigheder, som kan erhverves gennem livslang læring;
• develop a European framework to define the new basic skills to be providedthrough lifelong learning;
• fastsætte midler til fremme af mobilitet for studerende, lærere oguddannelses- og forskningspersonale;
• define means to fostermobility of students, teachers and training andresearch staff;
• forbedre beskæftigelsesegnetheden og mindske kvalifikationskløften;
• improve employability and reduce skills gaps;
• øge beskæftigelsen i servicesektoren.
• increase employment in services.
Hvidbogen fra 1993: »Vækst,
Learning for employment
Beskæftigelse gennem læring:arbejdsmarkedsundersøgelse
Learning for employment: labour market analysis
Det Europæiske Råd enedes om og fastsatte mål for en forhøjelse afbeskæftigelsesfrekvens inden 2010. Virkeliggørelsen af disse mål afhængertil en vis grad af den europæiske arbejdsstyrkes kvalifikationer.Undersøgelsen i rapporten viser, at der er en stærk forbindelse mellemuddannelsesniveau og beskæftigelsesmuligheder og, som det fremgår aftabel 1 ovenfor, er der fremsat forslag om yderligere benchmarks inden foruddannelsesområdet til supplering af målene om beskæftigelsesfrekvens.
The European Council agreed that by 2010 employment rates must be higherand set targets to raise them.Achieving them depends, to a certain extent,on the skills of Europe’s workforce.The analysis in the report shows thestrong link between the level of education and job prospects and, as shownin Table 1 above, other benchmarks in education and training have beenproposed to complement the employment rate targets.
Beskæftigelse gennem læring rammen for europæisk
Learning for employment
Tabel 2: Centrale elementer i erhvervsuddannelsespolitik
Table 2.Key elements of the European policy framework for education,training and lifelong learning
Den europæiskebeskæftigelses-strategi
Social partners actions
Arbejdsmarkedets partershandlingsramme
European employment strategy
Uddannelsessystemernes svagheder i1993
Weaknesses of education and trainingsystems 1993
• »kvalifikationsunderskud indenfor videnskab ogteknologi;
• shortage of skillsin science andtechnology;
• »aktive ogforebyggendeforanstaltningerfor arbejdsløse ogandreerhvervsinaktive
• active andpreventivemeasures for theunemployed andinactive;
• fremme afiværksætterkulturenog jobskabelsen;
• promote jobcreation byfosteringentrepreneurship;
• »fremme livslanglæring for alle vedat fastsætte mål foren forøgelse afinvesteringerne imenneskeligeressourcer [og]udvikle initiativer tilfremme af privateinvesteringer ilæring;
• rather highnumber of youngpeople in Europeleaving schoolwithout basictraining (which inturn contributes tosocial exclusion);
• information, støtteog vejledning;
• promote learningat the workplace;
• fremme læring påarbejdspladsen;
• information,support andguidance;
• mange ungeforladerskolesystemetuden den absolutnødvendigegrunduddannelse(hvilket igenbidrager til socialudstødelse);
• address changeand promoteadaptability inwork;
• fremme afarbejdstageres ogvirksomhedersevne til at tilpassesig ændrede vilkårpåarbejdsmarkedet;
• inadequatedevelopment ofsystems ofcontinuing trainingand access to it;
• forbedreuddannelsen ogefteruddannelsenaf lærere ogundervisere;
• improve theeducation andtraining ofteachers andtrainers;
• utilstrækkeligtudbyggede efter-ogvidereuddannelserog ikke sammeadgangsmuligheder hertil for alle;
• more and betterinvestment inhuman capital andstrategies forlifelong learning;
• mangel på etegentligteuropæisk markedfor kvalifikationerog
• increase laboursupply andpromote activeageing;
• størrearbejdskraftudbudog fremme af aktivaldring;
• gender equality;
• fremmesamarbejde ogeffektiveforanstaltninger tilvalidering aflæringsresultater[...] for at byggebro mellemformel, ikke-formelog uformel læring;
• encouragemeasures tovalidate learningoutcomes tobridge betweenformal, informaland non-formallearning;
• mangel påmuligheder foråben uddannelseogfjernundervisning.«
• integrate andcombatdiscriminationagainst people at adisadvantage inthe labour market.
• udviklemålgruppespecifikinformation,vejledning ogrådgivning;
• develop targetspecificinformation,guidance andadvice;
• fremme aktivdeltagelse ilivslang læring ...«
• improveparticipation inlifelong learning.
Styrket europæisk samarbejde omerhvervsuddannelse
Strengthening cooperation
Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål (nummerering somi Rådets konklusioner)
Concrete future objectives (numbering corresponds to Council conclusions)
• »styrke den europæiske dimension gennemmobilitet, partnerskaber og andretværnationale initiativer;
• developing the European dimension bymobility, partnerships and other crossnational initiatives;
Forbedring af de almene ogerhvervsmæssige uddannelses-systemerskvalitet og effektivitet i Den Europæiske Union.
Increasing the quality and effectiveness ofeducation and training systems in the EU.1.1. Improving education and training forteachers and trainers;1.2.
1.1 Forbedring af læreres og underviseresgrundlæggende uddannelse og efterog videreuddannelse1.2 Udvikling af færdigheder til detvidenbaserede samfund1.3 Sikring af alles adgang til IKT1.4 Forøgelse af tilgangen tilvidenskabelige og tekniske studier1.5 Den bedst mulige anvendelse afressourcerne
• improving transparency, information andguidance:(a)increasing transparency by rationalisingtools and integrating instruments intoone single framework.(b) strengthening policies, systems andpractices supportinginformation,guidance and counselling.
Lette adgangen for alle til almene ogerhvervsmæssige uddannelsessystemer2.1 Et åbent uddannelsesmiljø2.2 Gøre uddannelse mere attraktivt2.3 Støtte et aktivt medborgerskab, ligemuligheder og social samhørighed
Making learning more attractive2.3. Supporting active citizenship, equalopportunities and social cohesion
Gøre almen og faglig uddannelse åben fordet lokale miljø, EU og resten af verden3.1 Styrkelse af forbindelserne mederhvervslivet, forskningen ogsamfundet i almindelighed3.2 Udvikling af iværksætterånd3.3 Forbedring af undervisningen ifremmedsprog3.4 Øge mobilitet og udvekslinger3.5 Styrkelse af det europæiskesamarbejde«
• recognising competences and qualificationsincluding a scheme for transferring creditsbetween programmes:(a) studying common principles ofcertification for qualifications and acredit transfer system for vocationaleducation and training;(b) supporting qualification andcompetence development at sectorallevel, especially with the socialpartners;(c) developing common principles onvalidating non-formal and informallearning to ensure greater compatibility;
• tilskynde medlemsstaterne til at læggestørre vægt på kvalitetssikring gennemudveksling af modeller og metoder:(a) fremme samarbejde om at sikrekvaliteten gennem udveksling afmodeller og metoder samt fremmefælles kriterier;(b) lægge vægt på uddannelsesbehovenehos lærere og undervisere inden foralle former for erhvervsuddannelse.«.
• encouraging Member States to upgradequality assurance through exchanges ofmodels and methods:(a) promoting cooperation in qualityassurance by exchanging models andmethods and common criteria;(b) giving attention to the learning needsof teachers and trainers within allforms of vocational education andtraining.
Diagram 1: Mænds og kvinders deltagelse i efter- ogvidereuddannelse, 1999
Graph 1.Participation of men and women in continuing training,1999
% af samlede antal ansatte i virksomhederne
% total employees in enterprises
Den forholdsvis ringe andel af erhvervsbeskæftigede, der deltager iuddannelse, bekræfter konklusionerne i Europa-Kommissionens meddelelse»Effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse: en absolutnødvendighed for Europa« om manglende private investeringer i uddannelsefra virksomheder og enkeltpersoner.
The rather low proportion of people in jobs receiving training underlines theconclusions in the European Commission’s communication, ‘Investingefficiently in education and training’, of a shortage of private funding byenterprises and individuals in education and training.
1.3.2.Lige muligheder og social integrering Høj beskæftigelse og social samhørighed afhænger i stor udstrækning afstigende beskæftigelse i fire af befolkningens nøglegrupper: lavt kvalificeredeunge, kvinder i den arbejdsdygtige alder, ældre og de dårligt stillede påarbejdsmarkedet. Disse gruppers beskæftigelsesmuligheder er i nogen gradpåvirket af deres adgang til uddannelse og til erhvervelse af dekvalifikationer, de har brug for.
1.3.2.Equal opportunities and social inclusion High employment and social cohesion, depends to a major extent onincreasing employment among four key sections of the population – lowqualified young people, women of prime working age, older people and thoseat a disadvantage on the labour market.The employment prospects of thesegroups are influenced to some extent by their access to education andtraining and acquiring of the skills they need.
Diagram 2: 19- til 22-årige mænd og kvinders deltagelse i uddannelse– efter beskæftigelsesstatus
Graph 2.Participation of men and women aged 19-22 in education andtraining by employment status
% af 19- til 22-årige mænd og
% men/women aged 19-22
Venstre søjle: mænd; højre søjle: kvinder
Left bar men, right bar women
Diagram 3: 25- til 54-årige kvinder i arbejdsstyrken – efter uddannelsesniveau, 2001
Graph 3.Women aged 25-54 in the labour force by educationattainment level,2001
% af 25- til 54-årige
% women 25-54
Diagram 4: Uddannelsesniveauet hos de 25- til 64-årige ikandidatlandene, 2002
Graph 4.Educational attainment among population aged 25-64 incandidate countries,2002
% af de 25- til 64-årige
% population 25-64
Uddannelse på tertiært niveau
Tertiary education
Uddannelse på gymnasialt niveau
Upper secondary education
1.4.2.Potentielt arbejdskraftbehov i 2010Tendensen til et stigende uddannelsesniveau har været ledsaget af enmærkbar forskydning i beskæftigelsen fra landbrug og fremstilling tiltjenesteydelser og erhverv, der snarere kræver intellektuelle end fysiskefærdigheder. En undersøgelse af stigningen i det potentielle
1.4.2.Prospective labour requirements in 2010The trend in rising levels of education has been accompanied by a markedshift in employment from agriculture and manufacturing into services andfrom occupations requiring intellectual, rather than physical, abilities.Ananalysis of the growth of prospective labour requirements up to 2010, basedon continuing current trends, shows that most net job creation is likely to befor those in higher grade occupations (Graph 5).Services, which already provide over two-thirds of the jobs in the EU, willcontinue to be the main source of job growth between now and 2010.For
Diagram 5: Beskæftigelsesvækst efter uddannelsesniveau, 2001-2010
Graph 5.Growth of employment by educational attainment,2001-2010
Forandring i % af alle beskæftigede i 2001
Change in each as % total employment in 2001
% af de 15- til 64-årige
% population 15-64
Det forventes, at erhvervsuddannelsenskvalitet kan forbedres, og at Europas uddannelsessystemer bliver etreferencepunkt på verdensplan inden 2010.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2002.(COM(2002) 779 final).Available from Internet:http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2002/com2002_0779en01.pdf [cited15.4.2003].
(KOM (2001) 172 endelig). Findes på internettet:http://europa.eu.int/eur-lex/da/com/cnc/2001/com2001_0172da01.pdf [citeret5.6.2003].Impact of the European employment strategy: background paper lifelong learning.Bruxelles: Europa-Kommissionen, 2003. Findes på internettet: http://europa.eu.int/ comm/employment_social/employment_strategy/eval/papers/lifelong_en.pdf
Learning for employment
De Europæiske Fællesskabers Tidende, C 204, 20.7.2001, s. 6-7.
Luxembourg:Office for Official Publications of the European Communities
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1993. (KOM (93) 700 endelig).
2003 – VI, 22 pp.– 17.5 x 25 cm ISBN 92-896-0143-4Cat.No:TI-52-03-708-EN-CFree of charge – 4027 EN –
Luxembourg:Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
European Centre for the Development of Vocational Training
Fællesskabsprog for erhvervsudda.
Community programm for those responsi for Vocatio
STUDIEBESØG
STUDY VISITS
Fællesskabsprogram for erhvervsuddannelsesansvarlige
Community programme for those responsible for vocational training
Fællesskabsprogram for studiebesøg for erhvervsuddannelsesansvarlige
The Community programme of study visits for those responsible for vocational training
Programmets primære mål er at fremme udveksling og refleksion mellem erhvervsuddannelsesansvarlige vedrørende emner af fælles interesse på europæisk plan.
The prime aim of the programme is to encourage exchanges and discussion among those responsible for vocational training on subjects of common interestatthe European level.