natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I disse områder er de former for landbrugspraksis, der findes i dag, med stor sandsynlighed allerede forenelige og bør derfor have lov til at fortsætte som hidtil.
In these areas, existing farming practices are already likely to be compatible and so should be allowed to continue as before.
Faktisk vil udpegning af lokaliteter i henhold til Natura 2000 kunne bidrage til en yderligere styrkelse af disse aktiviteter, ved at fokus bliver rettet mod deres samfundsmæssige betydning, og ved at EU-midlerne målrettes mod bibeholdelsen og eventuelt genindførelsen af disse aktiviteter.
Indeed, designation under Natura 2000 could further help to re-enforce such activities by drawing attention to their societal value and by focusing EU funds towards their maintenance and, where possible, re-introduction.
EU’s forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne
The EU’s Rural Development Regulation
Denne værdifulde ressource er dog i hastig tilbagegang.
This valuable resource is however rapidly disappearing.
Landbruget i Europa har gennemlevet en række store forandringer i de seneste 50 år.
Agriculture in Europe has undergone some major changes in the last fifty years.
Efter anden verdenskrig blev landbrugerne tilskyndet til at intensivere og modernisere på alle de områder, hvor det var muligt, for at øge udbyttet og forbedre effektiviteten.
After the war, farmers were encouraged to intensify and modernise wherever possible in order to increase their yields and improve eciency.
Der blev indført monokulturer, markarealerne blev gjort større, gårde med besætninger blev udvidet, og man begyndte at bruge pesticider og kunstgødning.
Monocultures were introduced, fields enlarged, livestock farms expanded, and pesticides and fertilisers introduced.
I dag anerkendes det på højeste politiske plan, at landbruget har betydning for opretholdelsen af vores naturlige miljø.
The importance of farming in maintaining our natural environment is now recognised at the highest political level.
Eksempelvis har de nyeste ændringer i den fælles landbrugspolitik medført, at støtten til landmændene er afkoblet fra produktionen og i stedet er blevet knyttet til et krav om god landbrugs- og miljømæssig stand.
The latest changes to the Common Agricultural Policy have, for instance, decoupled farm payments from production and linked them instead to keeping farmland in good agricultural and environmental condition.
Ikke alle gårde var i stand til at følge med denne udvikling.
Not all farms were able to follow this trend though.
Nogle gårde var handicappede af lokale forhold: Markarealerne var for skrånende, jorden var for dårlig, markerne lå for langt borte, aktiviteterne var for arbejdsintensive osv. Som en konsekvens heraf blev mange landbrugere i mere afsides liggende landbrugsområder i Europa tvunget til at forlade deres jorder for at søge job andre steder.
Some were handicapped by local conditions: the fields were too steep, the soil too poor, the area too remote, the work too labour intensive… As a result, many farmers in the more marginal agricultural areas of Europe were forced to leave their land and search for jobs elsewhere.
Dette har omfattende betydning for den europæiske biodiversitet og især for Natura 2000-netværket, eftersom landmændene nu har mulighed for at få supplerende finansiel støtte til at udøve landbrugsaktiviteter, som tager hensyn til vilde dyr og planter.
The combined eects of these opposing trends on Europe’s biodiversity is signicant and much of our high nature value farmland is now fast disappearing.
Resultatet er, at store landbrugsarealer i hele Europa har gennemgået voldsomme forandringer eller ganske enkelt er blevet forladt.
The latest Rural Development Regulation (2007–2013) now has, as one of its objectives, to improve the environment and the countryside.
Den samlede virkning af disse modsatrettede tendenser har været omfattende for biodiversiteten i Europa, og store dele af de landbrugsarealer, der har størst naturmæssig værdi, forsvinder nu hastigt.
This has wide reaching implications for Europe’s biodiversity and for the Natura 2000 Network in particular, as farmers are now entitled to extra financial support for carrying out wildlife-friendly farming activities.
Landbrugsforanstaltninger, som tager hensyn til vilde dyr og planter som ligger ud over normale krav til god landbrugspraksis.Dette kan følges yderligere op af frivillige landbrugsmiljøordninger, som er udformet med det sigte at beskytte miljøet og opretholde biodiversiteten. Disse ordninger kan være særligt rettet mod naturområder eller vilde dyre- og plantearter.
Options for Natura 2000 under the Rural Development Programme ➤ The‘single farm’payment is no longer linked to production.
Det betyder bl.a., at bestemmelserne i habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet skal overholdes.
These can be specically targeted towards particular natural areas or wildlife species.
Der kan ydes midlertidig, degressiv støtte til at afbøde virkningerne af overholdelsen af særligt strenge standarder for miljø, hygiejne og dyrevelfærd, der er hjemlet i EU-lovgivningen.Defi nitionen af områder med miljørestriktioner (AER) gælder nu kun Natura 2000-lokaliteter.
It is up to each Member State to design their own agrienvironment schemes to reect their regional or national priorities. ➤ Support can also be granted for drawing up management plans relating to Natura 2000 sites and for enhancing, the public amenity value of Natura 2000 areas and other areas of high natural value.
Lad en stribe udyrket og ugødet jord ligge langs markkanter og vandløb.2.
Leave a strip of uncropped, unfertilised land at the field margin or along water courses;2.
Slå græsset på et sent tidspunkt for at fremme væksten af sjældne vilde planter og redeliggende dyr.3.
Introduce late mowing to encourage rare wildowers and nesting animals;3.
Nedsæt brugen af pesticider og gødning.4.
Reduce levels of pesticide and fertiliser use;4.
Undgå pløjning og harvning på tidspunkter af året, hvor arter er i gang med at pleje deres afkom.5.
Avoid ploughing or harvesting at times of the year when species are raising their young;5.
Tilpas græsning på en måde, som skaber en mosaiklignende struktur af levesteder, og forebyg virkningerne af over- og undergræsning.6.
Adjust grazing regimes to encourage a mosaic habitat structure and prevent the eects of over or undergrazing;6.
Genskab små søer.7.
Recreate small ponds; 7.
Anvend afgrøder, der sås om foråret, eksempelvis rapsfrø eller grønkål.8.
Use spring sown cereals such as oilseed rape, kale…;8.
Indfør vekseldrift med anvendelse af en blanding af afgrøder, græsningsarealer og brakmarker.9.
Adopt rotational farming with mixturesof crops, pastures and fallow land;9.
Oprethold landskabskarakteristiske kendetegn, som har betydning for vilde dyr og planter, eksempelvis levende hegn, områder med skov, diger, markkanter og stengærder.10.
Maintain landscape features that are important for wildlife such as hedgerows, woodland pockets, ditches, field margins, stone walls... ;10.
Lad ubehandlede vinterstubbe blive liggende på jorden.
Leave untreated winter stubble on the ground.
Samarbejde med landmænd om genopretning af græsningsarealer på Öland i Sverige
Working with farmers to restore grazing on the Island of Öland, Sweden
Men på grund af lavt udbytte af den ekstensive kvægproduktion er der i de seneste 30-40 år forsvundet mange smålandmænd fra erhvervet.
However, in the last 30–40 years, due to low returns from extensive livestock production, many of the small-scale farmers on Öland went out of business.
Resultatet har været, at græsningsområderne er blevet mindre, og alvarvegetationen er begyndt at forsvinde, kvalt af en gradvist invaderende kratbevoksning, som er af betydeligt mindre økologisk værdi.
As fewer areas were grazed, the alvar began to disappear, smothered by invading scrub of signicantly less ecological value.
Efter at 26 000 hektar med alvarhabitater var blevet medtaget i Natura 2000-netværket, indledte de regionale naturbevaringsmyndigheder et tæt samarbejde med de lokale landmænd om at udforme en landbrugsmiljøordning, som tog særligt hensyn til alvarvegetationen.
Following the inclusion of 26,000 ha of alvar habitats in the Natura 2000 Network, the regional nature conservation authority worked closely with the local farming community to develop an agrienvironment scheme specically designed for the alvar.
Resultatet er, at 85 % af Stora Alvaret i dag igen udnyttes som græsningsområde, og landmændene modtager hvert år mere end 2 mio. EUR i støtte.
As a result 85% of Stora Alvaret is being grazed again and the farmers are receiving over €2 million a year in payments.
Samtidig opstår der nye markedsføringsmæssige muligheder for landmændenes produkter, primært på baggrund af den stigende tilstrømning af turister, som tiltrækkes af øens enestående natur- og kulturarv.
New marketing opportunities are also opening up for their products, not least from the greater inux of tourists attracted to the island’s unique natural and cultural heritage.
Skovbrug og Natura 2000
Natura 2000 designation does not mean that all forests have to be systematically taken out of production, but activities may need to be adjusted to ensure they do not threaten the rare species and habitats present
Natura 2000 medtager både naturskove og delvist naturlige, forvaltede skove.
Natura 2000 includes both natural forests and managed semi-natural forests.
Omtrent en tredjedel af det europæiske område er dækket af skov, selv om det varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat (fra 72 % i Finland til 8 % i Irland).
Today, around a third of the European territory is covered in forest, although the extent varies signicantly between Member States (up to 72% in Finland and down to 8% in Ireland).
Som for landbrugets vedkommende er en udpegning som Natura 2000-lokalitet ikke ensbetydende med, at alle skove systematisk skal ophøre med kommerciel produktion.
As in agriculture, Natura 2000 designation does not mean that all forests have to be systematically taken out of commercial production.
De gældende forvaltningspraksisser skal til enhver tid tage højde for de naturlige værdier, som findes, især de arter og naturtyper, som er årsagen til, at en lokalitet er blevet udpeget.
Existing management practices should nevertheless take account of the natural values present, in particular the species and habitats for which the site has been designated.
Størstedelen af skovarealerne er erhvervsskov og er i varierende udstrækning blevet anvendt til menneskelig udnyttelse.
The majority is termed“available for wood supply”and is subject to varying degrees of intensity in human use.
Som for landbrugets vedkommende er tendensen i de seneste 50 år gået i retning af intensivt brug og udnyttelse af eksotiske træer.
Like agriculture, the trend over the last fifty years has been towards intensication and the use of exotic trees.
EU er i dag den andenstørste producent af papir og savskåret træ i verden.
The EU is now the second largest paper and sawn wood producer in the world.
Europas skove har dog også stor betydning af mange andre årsager: De forebygger erosion, de er opbevaringssted for vand og kul, og de har en høj rekreativ og almennyttig værdi.
Europe’s forests are however also important for many other reasons: they prevent erosion, they store water and carbon, and they have a high recreational and amenity value.
Herudover repræsenterer de en særligt rig biodiversitet.
In addition, they have a particularly rich biodiversity.
De er på grund af deres strukturelt komplekse sammensætning og diversitet det perfekte levested for en lang række planter og dyr, ligesom de er et naturligt opholdssted for store rovdyr, eksempelvis bjørne, ørne og ulve, som engang bevægede sig frit rundt i Europas skovklædte landskaber.
Because of their structural complexity and diversity, they are an ideal habitat for a wide array of plants and animals, and a natural refuge for large carnivores, such as bears, eagles and wolves, which once roamed freely across Europe’s wooded landscape.
Meget afhænger af de lokale forhold i skoven og af de arter og naturtyper, der findes.
Much will depend on the local conditions of the forest, and the species and habitats present.
Også her er det at foretrække, at beslutninger om den langsigtede forvaltning træffes med udgangspunkt i den enkelte sag i tæt samråd med lokale interessenter og jordejere.
Again, it is best that the decisions over the long term management are made on a case by case basis in close consultation with the local stakeholders and landowners concerned.
Til støtte for denne proces stiller EU i henhold til den nye forordning til støtte for udvikling af landdistrikterne (20072013) midler til rådighed for privatejede skove i Natura 2000-områder.
To assist in this process, EU funding is available under the new Rural Development Regulation (2007–2013) for privately owned forests within Natura 2000.
Uheldigvis er det kun få af disse naturskove, der har overlevet ind i det 21. århundrede.
Unfortunately, few of these virgin forests have survived into the 21st Century.
De skove, der er tilbage, har generelt en meget begrænset udstrækning og er meget fragmenterede i beliggenhed, og derfor er de blevet medtaget i habitatdirektivet.
What remains is generally very restricted in range and highly fragmented, which is why they have been included in the Habitats Directive.
Frankrig huser halvdelen af de skovnaturtyper, der er medtaget i habitatdirektivets bilag I. Det betyder, at over 40 % af de Natura 2000-lokaliteter, som er foreslået for Frankrig, indeholder skov.
France harbours half the forest habitat types listed in Annex I of the Habitats Directive.
De fleste områder er i privateje — ikke i form af store skovbrugsvirksomheder, men små private lodsejere, der i gennemsnit ejer 4 hektar.
As a result over 40% of the Natura 2000 sites proposed for France have a forest component.The majority is in private ownership – not big forestry companies but small private landowners with an average parcel size of 4 ha.
På baggrund af denne situation har Frankrig valgt at indføre en lovgivningsmæssig mekanisme, som er baseret på frivilligt samarbejde på det helt lokale niveau, og som skal hjælpe med at gennemføre Natura 2000. For hver Natura 2000-lokalitet udarbejdes der således retningslinjer for forvaltningen under tilsyn af de lokale myndigheder med det formål at fastlægge de særlige bevaringsbehov for det konkrete område, ligesom der træffes beslutning om, hvilke praktiske foranstaltninger (herunder midler) der er behov for.
In light of this, France has chosen a legal mechanism based on voluntary cooperation at the very local level to help implement Natura 2000.Thus, for each Natura 2000 site, management guidelines are drawn up, under the supervision of the local authority, to determine the specific conservation needs of that site and the practical measures (including funds) required.
De anbefalinger, der er enighed om, drøftes herefter i et formelt nedsat styrelsesudvalg, som består af lokale interessenter, før de endeligt vedtages i form af lokale dekreter. De lokale myndigheder og interessenter bistås i arbejdet af en omfattende referencevejledning om skovnaturtyper, som er udarbejdet af det franske miljøministerium, og som indeholder detaljerede oplysninger om de bevaringsinteresser, der gælder for de enkelte skovtyper og de tilknyttede arter samt deres produktionsmæssige kapacitet og økonomiske udnyttelse.
The resulting recommendations are then discussed at a formal Steering Committee set up to involve local stakeholders, before being adopted by local Decree.The local authority and stakeholders are assisted in this task by a comprehensive forest habitat reference guide produced by the French Ministry of Environment which provides detailed information on the conservation interests of each of the forest types and associated species as well as their production capacities and economic use.
Hermed er det lettere at bestemme, på hvilket niveau de kommercielle skovbrugsaktiviteter skal foregå.
This helps to determine appropriate levels of commercial forestry activities.
Når retningslinjerne for forvaltningen er på plads, kan de lokale myndigheder — alt efter, hvilke former for ekstra forvaltning der er behov for — udstede de såkaldte Natura 2000-kontrakter for hermed at belønne lokale interessenter for de »serviceydelser, de har udført for lokalsamfundet«. Kontrakten definerer specifikt de opgaver, der skal udføres, over en periode på mindst fem år for at kunne opretholde eller sikre genoprettelse af bestemte arter og skovhabitater, ligesom kontrakten angiver betalingsmetoden, det være sig investeringsbevillinger eller årlig støtte pr. hektar.
Once the management guidelines are in place and depending on the kind of extra management required, the local authority can issue public service contracts, called Natura 2000 contracts, to remunerate local stakeholders for‘services rendered to the community’.The contract defines the precise tasks to be done, over a minimum of five years to maintain or restore the targeted species and forest habitats and the method of payment, be it investment subsidies or annual aid per hectare.
Kontrakterne støttes delvist af EU gennem det nye program for støtte af udvikling af landdistrikterne. På denne måde kan der hentes betydelige økonomiske ressourcer, der kommer lokale interessenter til gavn, der aktivt kan forvalte Natura 2000-lokaliteter, som ellers ville være blevet forladt eller reduceret.
These contracts are partially funded by the EU through the new Rural Development Programme, In this way, substantial financial resources can be drawn down to enable local stakeholders to actively manage forested Natura 2000 sites which might otherwise have been abandoned or cut down.
Skovforvaltning i Tyskland og samtidig beskyttelse af tjuren
Managing forests in Germany whilst protecting capercaillie
Schwarzwald i det sydlige Tyskland er det sidste tilbageværende opholdssted for tjuren i det centrale Europa.
The Black Forest in southern Germany is the last remaining refuge for the capercaillie in Central Europe.
I 1990’erne blev 80 km af det tidligere meget udbyttegivende kommercielle skovareal taget ud af produktion, så området kunne vende tilbage til en mere naturlig tilstand.
In the 1990s, 80 km of once high yield commercial forest was taken out of production in order to allow it to revert back to a more natural state.
Det var imidlertid ikke nogen god nyhed for tjuren. Uden forvaltning blev skoven for gammel, ensartet og tæt for mange skovarter, og skoven bestod ikke længere af den komplekse mosaik af naturtyper, tjuren havde brug for for at kunne overleve.
This was, however, not good news for the capercaillie.Without management the forest became too old, uniform and dense for many woodland species and no longer provided the complex mosaic of habitat types needed for the capercaillie to survive.
Den regionale skovbrugsstyrelse besluttede derfor at genindføre en aktiv forvaltning i området, som tog udgangspunkt i arternes bevaringsbehov. Styrelsen konkluderede, at det ikke var hele skoven, som skulle være et optimalt levested for arten.
The Regional Forestry Institute decided therefore to re-introduce active management to the area, based on the conservation needs of the species.
30-45 % ville være nok, og efterhånden blev hele området rettet ind efter denne procentsats. De specifikke forvaltningskriterier, der skulle opfyldes for at nå målsætningen, blev herefter drøftet med de lokale skovejere, hvorefter der blev indgået kontrakter med dem om at føre målsætningen ud i livet.
It concluded that not all of the forest had to be optimal habitat for the species; 30–45% would be enough, with this proportion moving gradually across the area over time.The specific management prescriptions needed to achieve this was discussed with the local foresters who were then contracted to implement them.
Den dynamiske skovforvaltningsmetode vandt stor tilslutning blandt de lokale skovejere. De k nu igen mulighed for at udnytte området kommercielt, og en stor del af bevaringsarbejdet kunne gennemføres parallelt med normale skovforvaltningspraksisser.
This dynamic forest management approach was greatly appreciated by the local foresters.They could once again operate commercially in the area and much of the conservation work could be done on the sidelines of normal forest management practices.
Tilslutningen var så stor, at skovejerne få år senere gav deres fulde støtte til et forslag om at udvide skovområdet i Natura 2000 til også at omfatte hele metapopulationen af tjurer.
Such was their interest that a few years later they gave their full support to a proposal to expand forested area in Natura 2000 to include the whole capercaillie metapopulation.
En jagtvejledning formuleret af Kommissionen
Commission guidance on hunting
For at lette forståelsen af, hvordan praksis for jagt på vilde fugle i Europa skal være, har Kommissionen udarbejdet et vejledende dokument om emnet.
To facilitate the understanding of the Birds Directive as regards the practice of hunting wild birds in Europe, the Commission has produced a guidance document on the subject.
Mennesker vil gerne i kontakt med naturen af en lang række forskellige årsager.
People go in search of nature for a whole variety of dierent reasons.
Mange har brug for at slappe af i et fredfyldt og smukt miljø, nogle har lyst til udforske nye områder, og endelig er der dem, der engagerer sig aktivt i naturen i form af eksempelvis svømning, gåture, cykling, fiskeri og jagt.
Many are looking to relax in the peace and quiet of a scenic environment, some are keen to explore new areas, whilst others are more interested in pursuing naturebased activities such as swimming, walking, cycling, fishing or hunting…
Uanset hvad det er, der trækker, så giver Natura 2000-netværket mennesker en enestående mulighed for at opdage og nyde Europas rige naturarv.
Whatever their motivation, Natura 2000 oers people a unique opportunity to discover and enjoy Europe’s rich natural heritage.
De fleste af disse rekreative aktiviteter kan udfoldes i harmoni med bestemmelserne i habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet, når blot de ikke indvirker negativt på de naturtyper og arter, der findes. findes.
Most of these recreational activities can be compatible with the provisions of the Habitats and Birds Directives so long as they do not adversely aect the habitats and species present.
Det vejledende dokument har til formål at klarlægge, hvilke krav der stilles til jagtaktiviteter i fuglebeskyttelsesdirektivet i forhold til gældende retsregler og domstolsafgørelser.
The guidance document aims to provide better clarication of the requirements of the Birds Directive relating to hunting, within the existing legal framework and case law.
Dokumentet baserer sig i vid udstrækning på videnskabelige principper og data.
It is strongly based on scientic principles and data.
Det undersøges især, på hvilke tidspunkter rekreative jagtaktiviteter kan udføres i henhold til fuglebeskyttelsesdirektivet, og dokumentet anviser både muligheder og begrænsninger, når det drejer sig om at fastlægge jagtsæsoner så fleksibelt som muligt.
In particular it looks at the issue of the timing of recreational hunting under the Birds Directive and identies the possibilities and limitations for flexibility in fixing hunting seasons.
I de fleste tilfælde er det et spørgsmål om grundig planlægning og fornuftig udnyttelse af ressourcerne for hermed at sikre, at aktiviteterne ikke ender med at ødelægge lige netop det, der er forudsætningen for dem.
The key often lies in the sensitive planning and wise use of resources to ensure they do not end up destroying the very thing upon which they are based.
Dokumentet er udarbejdet i tæt samarbejde med både jagt- og bevaringsgrupper, som efterfølgende har underskrevet en aftale om bæredygtig udvikling for at fortsætte dialogen om forskellige former for bæredygtig jagtpraksis.
The document was prepared in close consultation with both hunting and conservation groups who have since signed an Agreement on Sustainable Hunting to continue the dialogue over sustainable hunting practices.