natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fiskeribeskæftigelsen i Italien er mindsket med 9 194 fiskere, til 43 289 (en nedgang på 17,4 %).
Fishing employment in Italy also fell by 9 194 fishers, to 43 289 (a 17.4 % decline).
De fleste af de andre områder oplevede en mindre nedgang i saltvandsfiskeribeskæftigelsen, og i en række regioner (f.eks. Grækenland, Sicilien, Sardinien, Finland, Skotland og Nordirland) var der ingen betydelige ændringer i fiskeribeskæftigelsen.
The majority of other areas experienced a smaller decline in employment in marine fishing, and in several regions (e.g. Greece, Sicily and Sardinia, Finland, and Scotland and Northern Ireland) there were no significant changes in fishing employment.
Udviklingen i de fiskeriafliængige regioner
Developments in fisheries-dependent regions
Ud af de første 100 fiskeriafhængige områder, der identificeredes i 1990 (på forskellige territoriale niveauer), er 51 blevet mindre afhængige og 35 mere afhængige, mens situationen er uændret for 14.
On the first 100 FDA (fishing dependent areas) identified in 1990 (on various territorial scales), the degree of dependence decreased for 51 FDA, increased for 35 FDA, stagnated for 14 FDA.
Hovedparten af disse 1990områder var også afhængige af fiskeri i 1997.
The vast majority of the FDA of 1990 remained dependent in 1997.
Forholdet er faktisk det, at de akvakulturprodukter (laks, blankesten, venusmuslinger), der har haft den største fremgang i EU i 1990'erne, især er blevet opdrættet i yderområder med få andre erhvervsmuligheder.
It is noted indeed that the aquaculture channels (salmon, sparidae and clams), having known the most spectacular progressions in the EU during the 1990s especially, developed in the peripheral areas with reduced economic activity alternatives.
I den henseende er akvakultur en vigtig medvirkende faktor til styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed.
In this context, aquaculture represents an important factor of the reinforcement of socioeconomic cohesion.
Spanien havde i 1990 de 11 mest fiskeriafhængige områder i EU-9, og disse områders afhængighedsgrad er blevet formindsket med 15-50 %. Det kan sættes i rela-
Spain, which had in 1990 the 11 most dependent areas on fishing of the EU saw 9
I de områder, hvor afhængigheden øgedes, skete dette i forholdsvis beskeden grad undtagen i fire græske områder, hvor afhængigheden voksede med mellem 17 % og 70 %.
In the areas where the dependence rate increased, the increase was relatively minor, except in four Greek areas where it reaches between 17 and 70 %.
Det skal her bemærkes, at Grækenland er det EU-land, der har mistet færrest arbejdspladser i fiskeriet (- 5 %).
It must be noted here that Greece is the country of the EU which lost less jobs in fishing (— 5 %)·
I de fleste af de mest fiskeriafhængige områder er der få alternativer til fiskeri.
In the majority of the areas most dependent on fishing; alternative activity to fishing is rare.
Beskæftigelsesfordelingen inden for fiskeforarbejdning er helt anderledes end inden for fiskeriet.
The distribution of employment in fish processing is quite different to that of employment in marine fishing.
Fiskeforarbejdningen er mere jævnt fordelt i hele EU. Det Forenede Kongerige tegner sig for 18 140 job (20 % af det samlede antal i EU for denne aktivitet).
Fish processing is more evenly distributed throughout the EU, with the UK accounting for 18 140 jobs (20 % of the EU total in this activity).
Frankrig har med 11 899 job (13 %) og Spanien med 15 449 job (17 %) også en betydelig beskæftigelse i fiskeforarbejdningssektoren.
France, with 11 899 (13 %) and Spain with 15 449 (17 %) employed also have significant employment in fish processing.
Italien og Grækenland har trods forholdsvis mange beskæftigede inden for fiskeriet (18 % og 17 % af fiskerne) kun en ret beskeden beskæftigelse inden for forarbejdning (henholdsvis 7 % og 3 % af den samlede beskæftigelse i forarbejdningssektoren).
Italy and Greece, despite having relatively high numbers employed in fishing (18 % and 17 % of fishers) have only relatively low levels of employment in process ing (accounting for 7 % and 3 % of processing employment).
Den omvendte situation gør sig gældende i Tyskland, der har en relativt stor forarbejdningssektor med 11 280 beskæftigede (13 % af beskæftigelsen i EU-forarbejdningsindu-strien), men kun 2 932 beskæftigede i fiskeriet (1 % af fiskerne).
This is the converse of the situation in Germany, which has a relatively large processing sector of 11 280 (13 % of the EU processing employment), compared to employment in fishing of only 2 932 (1 % of fishers).
Trods EU's udvidelse faldt beskæftigelsen inden for fiskeforarbejdning fra 104 316 i 1990 til 89 468 i 1998 (en nedgang på lidt over 14 %).
Despite expansion of the EU, employment in fish processing fell from 104 316 in 1990 to 89 468 in 1998 (a decline of just over 14 %).
Der var også betydelige fald i Italien, Frankrig og Det Forenede Kongerige (ca. 20 % i perioden).
Significant declines were also suffered in Italy, France and the UK (around 20 % over the period).
I Spanien var faldet mindre (ca. 12 %), og i Belgien og Tyskland var der tilsyneladende en lille stigning i antallet af beskæftigede inden for fiskeforarbejdning.
Spain experienced a lesser decline (around 12 %) and numbers employed in fish processing appear to have increased slightly in Belgium and in Germany.
Mens antallet af beskæftigede inden for forarbejdning er faldet med 14 %, er antallet af beskæftigede i fiskeriet faldet med 21 % i samme periode.
Whereas numbers employed in processing have fallen by 14 %, employment in fishing has declined by 21 % over the same period.
EU importerer som bekendt store mængder fisk til forarbejdning, og disse importerede råvarers betydning for bevarelse af beskæftigelsen i forarbejdningsindustrien anerkendes i den fælles fiskeripolitik ved fastsættelsen af importtolden for fiskerivarer.
It is known that the EU imports substantial quantities of fish to be used as raw material for processing and the importance of imported raw material in sustaining employment in the fish processing industry is recognised by the common fisheries policy in the establishment of import tariffs for fishery products.
Nogle af de vigtigste importvarer er hvidfiskfileter, sild, tun til konservesfremstilling og frosne krebsdyr.
Some of the major imports are whitefish fillet blocks, herring, tuna for canning and frozen crustácea.
Som helhed skønnedes kun ca. 53 % af arbejdspladserne i forarbejdningsindustrien at være afhængige af EU-landinger i 1996/1997.
Overall, only an estimated 53 % of processing
grad synes at være afhængige af EU-landinger, er tun- og sardinkonservesindustrien og den primære forarbejdning af hvidfisk.
Sectors of the EU processing industry which are considered to be still substantially dependent on EU landings are tuna and sardine canning, and the primary processing of white fish.
Den italienske tunkonservesindustri betragtes som en undtagelse, idet den nu er næsten 100 % afhængig af importerede råvarer fra tredjelande.
The Italian tuna canning industry is considered to be exceptional, since it is now almost 100 % dependent on imported raw material from third countries.
Sardinkonservesindustrien giver arbejdspladser udelukkende på grundlag af lokale landinger i Spanien (Huelva i Sydspanien), Portugal (fastlandet) og Frankrig (Bretagne og Biscayabugten).
Sardine canning provides employment linked exclusively to local landings in Spain (Huelva in the South), Portugal (mainland) and France (Brittany and the Bay of Biscay).
I Italien er ca. 35 % af fiskeindustriens arbejdspladser, særlig inden for sardin- og ansjoskonservessektoren, baseret på lokale landinger.
In Italy about 35 % of fish processing employment is linked to local landings, mainly in the sardine-canning and anchovyconserving sectors.
I hovedparten af de nordligere EU-lande som Belgien, Tyskland, Danmark, Sverige og visse dele af Det Forenede Kongerige er beskæftigelsen i forarbejdningssektoren i forbindelse med EU-landinger begrænset til den primære forarbejdning af hvidfisk og forarbejdningen af visse krebsdyr (f.eks. rejer i Nederlandene og Danmark).
In most of the more northern EU countries such as Belgium, Germany, Denmark, Sweden, and in parts of the UK, the EU-landing related employment in processing is limited to primary processing of white fish and some shellfish processing (e.g. shrimp processing in the Netherlands and Denmark).
I Tyskland importeres næsten 100 % af råvarerne til forarbejdning (filetblokke og sild), og der er ingen eller kun ringe afhængighed af landingerne.
In Germany, nearly 100 % of the processing inputs (fillet blocks and herring) are imported, and there are few, if any, links to landings.
I Danmark er fiskemelsindustrien udelukkende baseret på lokale landinger, men den giver få arbejdspladser i forhold til de forarbejdede mængder.
In Denmark although the fishmeal industry does rely exclusively on local landings, it provides little employment relative to the volume of material processed.
Beskæftigelsen inden for andre aktiviteter
Employment in other fisheries related activities
Akvakultursektoren tegner sig for 61 898 af de fiskerirelaterede job i EU (ca. 15 %), heraf over 80 % inden for havbruget.
The aquaculture sector accounts for 61 898 of the fishery-related jobs in the EU (about 15 %) and more than 80 % of these are in marine aquaculture.
Spanien og Frankrig har begge en betydelig beskæftigelse i havbrugssektoren med henholdsvis 14 500 og 14 055 arbejdspladser og tegner sig tilsammen for 57 % af beskæftigelsen i denne sektor.
Spain and France are the two countries with substantial employment in marine aquaculture, with 14 500 employed in the former and 14 055 in the latter, between them accounting for 57 % of employment in that sector.
Italien har også en betydelig beskæftigelse inden for denne aktivitet (8 665 arbejdspladser).
Italy also has substantial employment in this activity (8 665 jobs).
Grækenland og Det Forenede Kongerige (især Skotland) er to områder med en betydelig fiskeproduktion (henholdsvis havaborre/blankesten og laks).
Greece and the UK (in particular Scotland) are the two regions where there is a substantial production offish (seabass/seabream and salmon respectively).
Her er beskæftigelsen mindre med henholdsvis 2 910 (5,8 % af EU-beskæftigelsen i denne sektor) og 1 617 (3,24 %) trods produktionens ret høje værdi.
Here employment is lower at 2 910 (5.8 % of EU employed in the sector) and 1 617 (3.24 %) respectively, despite the relatively higher value of production.
Dambruget i EU beskæftiger 11 569, først og fremmest i Tyskland (2 825), Østrig (2 300) og Italien (2 142).
Inland aquaculture in the EU employs 11 569 with the major centres of employment found in Germany (2 825), Austria (2 300) and Italy (2 142).
Alle de øvrige regioner har også en vis beskæftigelse inden for dambrug, men Frankrig er det eneste andet land, hvor det drejer sig om over 1 000 arbejdspladser.
Although all other regions have some employment in this activity, France is the only other country in which employment exceeds 1 000.
Ferskvandsfiskeri tegner sig kun for 2,3 % af beskæftigelsen i fiskerisektoren. For nogle regioner foreligger der imidlertid ingen tal, og for de regioner, hvor tallet er nul, er der formodentlig tale om en underregistrering.
Inland fishing accounts for only 2.3 % of fishery sector employment.
Grækenland (2 701 beskæftigede), Frankrig (2 501), Portugal (1 939) og Finland (995 beskæftigede) har den betydeligste registrerede beskæftigelse.
Greece (2 701 employed), France (2 501 employed), Portugal (1 939 employed) and Finland (995) are the regions in which substantial numbers are recorded.
kvinder sig for ca. 6 % af jobbene.
Even in fishing, which is traditionally regarded as a male preserve, women hold about 6 % of the jobs.
Kvinder har også hovedparten af jobbene inden for fiskeforarbejdning (53 000 beskæftigede) og formentlig ca. 30 % af de 47 000 job inden for akvakultur, særlig i forbindelse med produktion af toskallede bløddyr.
Women also hold the majority of jobs in fish processing (53 000 employed) and also fill an estimated 30 % of the 47 000 jobs in aquaculture, especially those related to the production of bivalve mollusca.
Andelen af kvinder beskæftiget inden for fiskeforarbejdning varierer en del fra region til region.
The proportion of women in fish-processing jobs shows some regional variations, the highest levels being in Italy (about 87 %).
Den er højest i Italien (ca. 87 %), men også høj i Portugal (over 70 %).
Employment of women in the Portuguese processing sector is also high (over 70 %).
Den er noget lavere i Nederlandene (39 %) og Grækenland (32 %).
Lower levels of female employment in the sector are found in the Netherlands (39 %) and Greece (32 %).
Kvinderne tegner sig navnlig for en høj andel af beskæftigelsen inden for den (arbejdskraftintensive) fremstilling af tunfiskeog sardinkonserves.
High levels of female employment are particularly associated with the (labour intensive) processing of canned tuna and sardines.
Alle erhvervsaktiviteter skaber en afledt beskæftigelse inden for forudgående og efterfølgende tilknyttede aktiviteter.
All industrial activities support jobs in related up- and downstream industries.
For EU's fiskerisektor anslås det (y), at der for hver arbejdsplads på havet skabes yderligere 0,8 arbejdsplads på land.
In the EU fishery sector, it has been estimated (n) that for every job at sea, there are a further 0.8 related jobs on land.
Når disse job medregnes, er der for hver fiskeriarbejdsplads til søs i gennemsnit yderligere 1,15 arbejdspladser med direkte tilknytning til fiskeriet på land.
When these jobs are included, for every fishing job at sea, there are, on average, a further 1.15 jobs directly related to fish eries on land.
De synlige beskæftigelsesmultiplikatorer er markant højere med en faktor på 3 eller 4 i Nederlandene, Belgien, Tyskland og Danmark set i forhold til lande som Grækenland, Spanien og Portugal.
The apparent employment multipliers are notably higher by a factor of 3 or 4 in the Netherlands, Belgium, Germany and Denmark compared to countries such as Greece, Spain and Portugal.
Førstnævnte lande er karakteriseret ved en forholdsvis lav flådebeskæftigelse i et arbejdseffektivt, kapitalintensivt fiskeri og en betydelig beskæftigelse inden for forarbejdning, hovedsagelig i virksomheder, der anvender importerede råvarer.
The former countries are characterised by relatively low fleet employment in labour-efficient, capital-intensive fishing operations, and a high level of processing employment, mainly in enterprises utilising imported raw materials.
Den østrigske fiskerisektor er lille og består udelukkende af akvakultur og ferskvandsfiskeri.
The Austrian fishery sector is small, comprising fish farming and inland fishing only.
Akvakulturproduktionen (koncentreret på karpe og ørred) beløb sig til 4 274 t (værdi ca. 12,7 mio. EUR) i 1997 og beskæftigede ca. 300 på fuldtidsbasis, 500 på deltidsbasis og 1 500 i sæsonjob.
The production from aquaculture (which concentrates on carp and trout) was 4 274 tonnes (value about ECU 12.7 million) in 1997 and the sector provided employment for some 300 full-time employees, 500 part-time jobs and around 1 500 seasonal jobs.
I 1998 var fangsterne i ferskvandsfiskeriet på 454 t med en værdi af 2,7 mio. EUR.
In 1998, inland capture fisheries produced 454 tonnes, with a value of ECU 2.7 million.
I 1998 omfattede den belgiske flåde 148 fartøjer med en bruttotonnage på 23 082 bt og en maskineffekt på 64 896 kW.
In 1998 the Belgian fleet consisted of 148 vessels with a gross tonnage of 23 082 gt and power of 64 896 kW.
Fartøjerne er i gennemsnit større end i resten af EU-flåden, idet 57 fartøjer havde en længde på over 30 m. En betydelig del af den belgiske flåde er i nederlandsk eje.
The average size of vessel is relatively larger than the rest of the EU fleet, with some 57 vessels longer than 30 m. A significant part of the Belgian fleet is under Dutch ownership.
Siden 1991 er den belgiske flåde gået ned fra 205 fartøjer til 148 fartøjer, dvs. en nedgang på 25 % i antallet af fartøjer.
Since 1991 the Belgian fleet numbers have dropped from 205 to 148 vessels, corresponding to a 25 % decrease in vessel numbers.
I 1998 faldt antallet af fartøjer med fire i forhold til 1997.
Vessel numbers in 1998 fell by four compared to 1997 figures.
De belgiske fartøjer fangede ca. 30 325 t fisk i 1998 (værdi 103,4 mio. EUR).
Belgian vessels caught about 30 325 tonnes of fish in 1998 (value ECU 103.4 million).
72 % heraf landedes i belgiske havne, mens resten solgtes på udenlandske auktioner (især i Nederlandene).
Of this 72 % was landed in Belgian harbours whilst the rest was sold at foreign auctions (mainly in the Netherlands).
Den belgiske fiskerisektor beskæftigede 745 per soner i 1997, deraf ca. 87 på deltidsbasis.
The Belgian fishing sector provided employment for 745 people in 1997, of which 87 were estimated to work part-time.
Fiskeribeskæftigelsen er navnlig koncentreret i Brugge-området, hvor 410 fiskere var hjemmehørende.
Employment in fishing is largely concentrated around the Bruges region, where 410 fishers were located.
Der er ingen kystakvakultur i Belgien, selv om der for nylig er igangsat forsøg sprojekter inden for opdræt af pighvar og østers.
There is no coastal aquaculture in Belgium although pilot projects for turbot and oyster farming have started recently.
Dambruget (ørred og karpe) beskæftigede 137 personer, deraf ca. halvdelen (64) på deltidsbasis.
The Belgian inland aquaculture (trout and carp production) provided employment for 137 people.
Fersk vandsfiskeriet repræsenterede 511 t i 1998, men beskæftiger ikke ret mange.
Inland fisheries yielded 511 tonnes in 1998, but numbers employed in the sector are not significant.
Forarbejdningssektorens produktion havde en værdi af 236,6 mio. EUR i 1997.
Processing output was ECU 236.6 million in 1997.
De større fiskeforarbejdningsvirksomheder er normalt ikke afhængige af lokale landinger, men anvender importeret frossen fisk.
The larger processing firms are generally not dependent on local landings but rely on imports of frozen fish.
I 1997 beskæftigede den belgiske forarbejdningsindustri 1 261 personer. Dette tal omfatter også grossister og importører, da de mindre forarbejdnings- og engrosvirksomheder i hoj grad er integrerede.
In 1997 there were 1 261 people employed in the Belgian processing industry; this number includes wholesale traders and importers due to the fact that small-scale processing and wholesaling are substantially integrated.
Beskæftigelsen er koncentreret i Oostende- og Brugge-området.
Employment is concentrated in the Ostend and Bruges region.
I 1998 bestod den danske flåde af 4 648 fartøjer med en bruttotonnage på 97 932 bt og en maskineffekt på 380 877 kW. 70 % af disse fiskerfartøjer er under 10 m lange, og kun 5 % er over 20 m lange.
In 1998 the Danish fleet consisted of 4 648 vessels with a gross tonnage of 97 932 gt and power of 380 877 kW Of the total, 70 % of fishing vessels are less than 10 m in length and only 5 % over 20 m in length.
konsum og brisling til fremstilling af fiskemel.
The larger vessels in the Danish fleet target herring for human consumption and sprat destined for fishmeal.
De traditionelle fangstpladser findes i Nordsøen, Skagerrak/Kattegat og Østersøen, og de vigtigste fiskeri havne findes langs Jyllands nord- og vestkyst.
Traditional fishing grounds are located in the North Sea, Skagerrak/Kattegat and the Baltic Sea, with the main fishing ports located along the north and west coasts of Jutland.
Bornholm er centrum for landinger fra Østersøen.
Bornholm Island in the Baltic Sea is the centre for landing from the Baltic Sea.
Torsk, fladfisk, jomfruhummer, makrel og sild tegner sig for over 60 % af værdien af landingerne i de danske havne.
Cod, flatfish, Nephrops, mackerel and herring account for more than 60 % of the value of landings in Danish ports.
Beskæftigelsen i den danske fiskerisektor — 1998
Employment in the Danish fishery sector, 1998
Landinger af fisk i Danmark efter fartøjsoprindelse og anvendelsesformål — 1998
Landings offish in Denmark by source and destination, 1998
Anvendelsesformå
Destination
Landingerne i Danmark i 1998 er vist i tabel 15.
Landings in Denmark in 1998 are shown in Table 15.
De samlede landinger var på 1,9 mio. t med en værdi af 583 mio. EUR.
Total landings were 1.9 million tonnes with a value of ECU 583 million.
70 % af landingerne anvendtes til fremstilling af fiskemel og fiskeolie.
Of this total, 70 % is destined for reduction to fishmeal and oil.
Fartøjer fra andre EU-lande og tredjelande foretager også betydelige landinger i danske havne. Det gælder især fartøjer fra Sverige (hovedsagelig industrifisk) og Det Forenede Kongerige.
Landings by other EU and nonEU vessels in Danish ports are also significant, and are principally made by Sweden (mainly of fish for industrial purposes) and the United Kingdom.
I 1998 producerede dambruget 32 607 t fisk, og havbruget 7 089 t ørred.
In 1998, 32 607 tonnes offish were produced from freshwater aquaculture, and 7 089 tonnes of trout were produced in marine culture systems.
Beskæftigelsen i havbruget ansloges til 200-300 i 1997. Dette tal dækker slagtning, rensning, filetering, køling/frysning og pakning og salg til yderligere forarbejdning.
Estimated employment in marine aquaculture was 200-300 in 1997.
Det anslås, at 613 personer er beskæftiget inden for ørreddambrug.
It is estimated that 613 people are employed in fresh water trout production.
Ferskvandsfiskeri anslås at give beskæftigelse til fem personer eller mindre (målt i fuldtidsstillinger).
The inland fishery is estimated to provide employment for five people or less (FTE).
I 1998 omfattede den finske flåde 3 979 fartøjer med en samlet kapacitet på 24 170 brt og en maskineffekt på 219 745 kW. Hovedparten af fartøjerne var små med en gennemsnitsstørrelse på 6 brt og en effekt på 55 kW.
In 1998 the Finnish fleet comprised 3 979 vessels with a total capacity of 24 170 grt and power of 219 745 kW The majority of these vessels were small with an average size of 6 grt and power of 55 kW.
Efter antal tegner kystfiskeri sig for det største segment med 3 640 fartøjer.
In terms of numbers, the coastal fishery constitutes the largest segment with 3 640 vessels.
Efter fangstmængde og -værdi er pelagiske trawlere den vigtigste kategori (239 fartøjer). Denne fartøjskategori har sild og brisling som målarter og fisker i hele Østersøen, men de vigtigste fiskepladser findes i Den Botniske Bugt.
In terms of volume and value of catches the pelagic trawler segment (which consists of 239 vessels) is the most important.
Nøgletal for det finske fiskeri fremgår af tabel 16.
Key features of the Finnish fisheries are shown in Table 16.
I 1998 var der 2 950 registrerede fiskere, heraf ca. 1 000 fuldtidsbeskæftigede.
In 1998, there were 2 950 registered fishers, of which about 1 000 are full-time.
For Finland som helhed er 92 % af fiskeriarbejdsstyrken mænd. I nogle områder, såsom Varsinais-Suomi, udgør kvindelige fiskere hele 18 %.
For Finland as a whole 92 % of the fishing workforce is male; however in some areas, such as Varsinais—Suomi the percentage of female fishers is as high as 18 %.
I 1998 beløb de finske fangster sig til i alt 115 178 t med en værdi af 20,3 mio. EUR.
In 1998 the Finnish catch totalled 115 178 tonnes valued at ECU 20.3 million.
Efter mængde og værdi var sild fra Østersøen den vigtigste art med samlede landinger på 85 545 t til en værdi af 11,9 mio. EUR. Andre vigtige arter var laks, helding, brisling og torsk.
In terms of volume and value the Baltic herring was the most important with total landing of 85 545 tonnes valued at ECU 11.9 million.
Produktion og beskæftigelse i den finske fiskerisektor — 1998
Output and employment in the Finnish fishery sector, 1998
Akvakultur — Dambrug
Inland aquaculture
Havbruget, som er koncentreret ved kysterne i det sydvestlige Finland, producerede 13 269 t, overvejende regnbueørred, i 1998.
Coastal aquaculture is concentrated in south-western Finland and produced 13 269 tonnes, mainly rainbow trout, in 1998.
Dambruget producerede yderligere 2 755 t. Akvakultursektoren beskæftigede som helhed 651 personer.
Inland aquaculture produced a further 2 755 tonnes.