natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De leverer positions- ogtidsoplysninger, som kan anvendes tilen bred vifte af civile formål, f.eks. tilat styre lufttrafikken og forvalte vej-,jernbane- og søtransport.
The positioning and timing information they supply can beapplied to a vast range of civilian activities such as air traffic control, androad, rail and sea transport management.
Galileo-syste-met kommer også til at spille en vigtigrolle i sikkerhedsoperationer som f.eks.humanitær hjælp, evakuering af flygtninge, fredsbevarende missioner ogløsning af kriser.
It will also play a role in securityoperations such as humanitarian aid,evacuation of refugees, peacekeepingand crisis resolution.
Men industrien står over for skarp konkurrencefra amerikansk side samt den udfordring, det er at forlige befolkningensstigende efterspørgsel efter flyrejsermed hensynet til miljøet og ønsket omen bæredygtig udvikling.
Yet the industry is facing tough US competition and the challenge ofreconciling the public’s growing demandfor travel with respect for the environment and sustainable development.
Et andet vigtigt initiativ er udvikling afen selvstændig europæisk facilitet tiljordobservation: GMES-programmet(Global Monitoring for Environmentand Security — global miljø- og sikkerhedsovervågning).
A second major initiative is the development of an autonomous Europeancapability for earth observation: the GMES programme (global monitoringfor environment and security).
Det skal hjælpe medat forvalte EU’s politik på en rækkeområder, herunder sikkerhed, miljø,landbrug, fiskeri, udviklingsstøtte ogtransport.
Thisaims to provide direct support to various EU policies such as security, environment, agriculture, fisheries, development and transport.
Hvor mottoet for den civile luftfartsforskning tidligere var »højere, længereog hurtigere«, er det i dag blevet »sikrere, renere og mindre støjende«. EUfinansierer næsten 30 % af denneforskning.
Civil aviation research now takes as itswatchwords ‘safer, cleaner and quieter’,replacing the earlier goals of ‘higher,further and faster’, and the EU financesalmost 30% of this research.
Endelig vil den nye europæiske rumpolitik medvirke til at mindske »it-kløften«,eftersom satellitter kan bruges til atfremme adgangen til internettet, ikkeblot i de nye medlemsstater, men ogsåi afsidesliggende regioner.
, the new European space policywill be instrumental in reducing the‘digital divide’ since satellites can beused to accelerate access to the internet not only in the new member statesbut also in remote regions.
Flyproducenterne stræber mod at nåfem vigtige mål inden 2020:
educe accidents by one fifto reduce aircraft noise pollution by
Ansvaret for det europæiske rumprogram ligger hos Den Europæiske Rumorganisation (ESA).
Responsibility for the European spaceprogramme lies with the European Space Agency (ESA).
EU arbejdertæt sammen med ESA, og i novemberindgik de to organisationer en ny aftaleom udvidet samarbejde på områdersom jordobservation, satellitnavigationog løfteraketter.
The Union worksclosely with this body, and in ovember 2003 the two organisations signeda new agreement, involving widercooperation in fields such as earthobservation, satellite navigation andspace launchers.
• at nedbringe antallet af ulykker med20 %• at nedbringe støjforureningen fra flymed 50 %• at reducere CO2-emissionerne med50 %• at reducere emissionerne af kvælstofoxider med 80 %• at udvikle et system til flytrafikstyring, der kan håndtere 16 millionerflyvninger om året.
to reduce carbon dioxide emissionsby to reduce nitrogen oxide emissionsbyto develop an air traffic control system to handle 16 million flights ayear.
Det europæiske forskningsrum besluttede EU’s ledere, at der var behovfor et meget mere ambitiøst og effektivt initiativ, og de enedes om at søgeat skabe et »europæisk forskningsrum«.
EUleaders recognised that somethingmuch more ambitious and effectivewas needed, and they called for the creation of the European research area.
Før i tiden betragtede forskere alt forofte deres kolleger som konkurrentersnarere end som potentielle samarbejdspartnere — især kolleger i andrelande.
Too often in the past, research scientists have seen their colleagues, especially those in other countries, as competitors rather than potential collabo-rators.Previous EU framework programmes began a move towards crossborder cooperation in research.
Men dette var ikke tilstrækkeligt.På topmødet i Lissabon i marts 2000
At their European Summit in Lisbon in March 2000,
Idéen går ud på at rive de barrierer ned,der hidtil har adskilt Europas forskere iet væld af nationale grupper.
This means breaking down the barrierswhich have so far divided Europe’s scientific community into a patchwork ofnational teams.
Det indebærer, at kontinentets skarpeste hjerner får mere kontakt med hinanden ogopmuntres til at samordne deres kræfter, koncentrere sig om at opnå topresultater og arbejde hen imod fællesmål.
It means putting thecontinent’s best brains in touch witheach other and encouraging them topool their efforts, concentrate on excellence and work towards shared goals.
På samme måde som det indre markedhar nedbrudt grænserne for varer, tjenesteydelser, personer og kapital, giverdet europæiske forskningsrum forskerne mulighed for at arbejde og samarbejde om projekter i hele EU.
Just as the single market has abolishedborder barriers for goods, services, people and capital, so the ERA is enablingscientists to work and cooperate onprojects throughout the entire European Union.
Den frieudveksling af idéer og ressourcer vilgive europæiske forskere de ekstramuligheder, som deres amerikanskekolleger allerede nyder godt af.
The free flow of ideasandresources will give Europeanresearchers the wider opportunitiestheir US counterparts already enjoy.
Samarbejdet mellem forskerne er numere intenst, men det er ikke nyt.
Collaboration among scientists is nowmore intense, but it is not new.
I over30 år har Cost-programmet (det europæiske samarbejde om videnskabeligog teknisk forskning) dannet en praktisk ramme for koordinering af nationalt finansierede programmer.
Formore than 30 years, COST (Europeancooperation in the field of scientificand technological research) has provided a practical framework for coordinating nationally funded programmes.
Det har skabt et vældigt netværk, deromfatter næsten 30 000 forskere fra34 europæiske lande og fra institutterså langt væk som Kina, Japan, Rusland,Indien og Canada og dækker projekter,der strækker sig fra transport og telekommunikation til fødevareteknologi,væskedynamik og informatik.
It has created a vast network, involving almost 30 000 scientists from 34European countries, and institutionsfrom as far away as China, Japan, Russia, India and Canada on projectsranging from transport and telecommunications to food technology, fluiddynamics and informatics.
Der foregår også videnskabeligt samarbejde i organisationer såsom Den Europæiske Organisation for Højenergifysik (CERN), Det Europæiske Laboratorium for Molekylærbiologi (EMBL),Det Europæiske Sydobservatorium(ESO), Det Europæiske Nordobservatorium (ENO) og Den Europæiske Rumorganisation (ESA).
Scientific cooperation also takes placein bodies such as the European Organisation for Nuclear Research (CERN),the European Molecular Biology Laboratory (EMBL), the European Southern Observatory (ESO), the European Northern Observatory (ENO) and the European Space Agency.
Biogødning til kinesiske landbrugere
Bio-fertilisers for Chinese farmers
Næsten tre fjerdedele af landbrugsjorden i Kina mangler fosfat, der er et uundværligt næringsstof for planter.
Almost three quarters of agricultural soil in China is deficient in phosphate, an essential nutrient for plantgrowth.
Mange landbrugere har ikke råd til at bruge kunstgødning til at øge produktionen.
Many farmers cannot afford chemical fertilisers to boost their production.
Mychintec, et treårigt bioteknologiprojekt med tre europæiske og tre kinesiske deltagere, har udviklet en billig, naturlig og miljøvenlig metode til at øge afgrødeudbyttet fra søde kartofler, majs og kassava med op til11 %.
Mychintec, a three-year biotechnology project involving three European and three Chinese partners, developed a cheap, natural, environment-friendly way of helping to increase crop yields of sweet potato, maizeand cassava by up to 11%.
Metoden går ud på at udnytte de jordforbedrende egenskaber ved »arbuskulær mykorrhiza«-svampe, der forekommer naturligt i jorden.
This was achieved by using the soil-enhancing properties of arbuscular mycorrhizai fungi (AMF) which occurnaturally in the soil.
Disse svampe indgår i en form for samliv med planterødder, hvorved de opsamler og frigiver fosfater.
These form a partnership with plant roots, accumulating and releasing phosphates.
Svampebaseret biogødning egner sig ikke til de maskinelle plantemetoder, der anvendes i Europa, men i Kina bruger man manuel plantning, og dette gør det nemmere at tilsætte små mængder podestof.
Although fungal bio-fertilisers are not suited to automated European planting methods, China’s practice ofhand-planting makes it easier to introduce small amounts of inoculum.
Inden forto eller tre år efter det videnskabelige gennembrud vil biogødningen kunne være på markedet.
Within two to three years of the scientific breakthrough, the bio-fertilisers could be on the market.
Til kamp mod hjerneflugten forskere, der arbejder med forskning ogudvikling i USA.
There arecurrently 85 000 EU-born researchersworking on R & D in the United States.
Det europæiske forskningsrum kan kunblive en succes, hvis EU har tilstrækkeligt mange videnskabsfolk og forskere.I øjeblikket er dette ikke tilfældet.
The Union must have a sufficient number of scientists and researchers if the European research area is to be a success. At the moment, that is not thecase.
I EU uddannes forholdsvis flere ph.d.kandidater inden for videnskab og teknik end i USA, men mange vælger atudvandre eller skifter til andre erhverv,fordi faciliteterne er bedre andre stedereller på grund af manglende jobmuligheder. Der er i dag 85 000 EU-fødte
The EU produces more science andengineering graduates than the United States, but many choose toemigrate or turn to other professionsbecause of better facilities elsewhere
Investering er en mulig vej fremad.Internationale sammenligninger viser,at EU stadig har et stykke vej at gå, før investeringerne i forskning er påniveau med de vigtigste konkurrenters.I 2001 brugte EU 1,9 % af sit BNP påforskning, mens Japan afsatte 3,1 %og USA 2,8 %.
International comparisons show that the Union still has some way to go tomatch its main competitors. In 2001, itspent 1.9% of its GDP on research,while Japan allocated 3.1% and the United States 2.8%.
Både den offentlige ogden private sektor har en rolle at spille,når det gælder om at indhente efterslæbet.
Both the publicand private sectors have a role to playin closing the gap.
Procent af BNP investeret i forskning i 2001
Percentage of GDP invested in research, 2001
Europæiske universiteteruddanner flere ph.d.kandidater inden forvidenskab og teknik endderes amerikanskemodparter.
European universitiesproduce more science andengineering graduatesthan American ones.
Den Europæiske Investeringsbank(EIB), Den Europæiske Investeringsfond(EIF) og private finansielle institutionerer involveret i at øge investeringerne iforskning.
The European Investment Bank (EIB),the European Investment Fund (EIF)and private financial institutions are allbeing encouraged to step up funding.Since 2000, the EIB and EIF haveinvested over 15 billion in research,development and innovation – a figure expected to reach 60 billion by2010.
Siden 2000 har EIB og EIFinvesteret over 15 mia. i forskning,udvikling og innovation, og dette beløbventes at stige til 60 mia. frem til2010.
At the same time, EU member statesare being urged to introduce tax incentives and other measures to attract European and foreign investment intheir national research efforts.
eracareers)få adgang til over 1 500links til forskningsorganisationer, somtilbyder stipendier og støtte, og til etvæld af oplysninger, som hjælper forskere med at blive mere mobile.
Scientistswishing to work in other countriescanaccess a special web portal(europa.eu.int/eracareers) which provides over 1 500 links to researchorganisations offering fellowships andgrants, and a wealth of information tohelp researchers become mobile.
EU arbejder på at tiltrække flere mennesker til at blive forskere og at tilbyde
In addition, the Union is doing more toattract people to research and to pro-
Dette støttes yderligere af det europæiske netværk af mobilitetscentre(ERA-MORE network).
This is reinforced by the European network of mobility centres (ERA-MOREnetwork).
Netværket blevsat i gang i midten af 2004 og har over200 centre i 33 europæiske lande, somyder bistand til forskere og deres familier på alle områder, der vedrører deresarbejdsliv og dagligdag i forbindelsemed udlandsophold.
Launched in mid-2004, withover 200 centres in 33 European countries, this can help researchers and theirfamilies handle practical difficultieswhen moving to work in anothercountry.
For at gøre forskernes situation mindreusikker har Europa-Kommissionenforeslået, at der udformes et charter ogen adfærdskodeks, som dækker grundlæggende ting som rekrutteringsmetoder, arbejdsvilkår og social sikkerhed.
To make scientists’ lives less precarious,the European Commission has proposed a European researchers’ charterand a code of conduct covering suchbasic issues as recruitment methods,employment conditions and socialsecurity treatment.
Blandt de første prisvindere var et forskerhold sammensat af forskere fra Nederlandene, Italien, Det Forenede Kongerige og Frankrig. Dette holdopdagede den genetiske forbindelsemellem to afgørende processer i allelevende celler: dem, der reparerer dna,og dem, der transskriberer dna for atproducere proteiner.
Among the first prizewinners was ateam of researchers from the etherlands, Italy, the United Kingdom andrance.
Belønning af toppræstationer
Reward cellence
EU har startet en række initiativer medsigte på at belønne videnskabelige toppræstationer og øge interessen forvidenskabelige fag blandt de unge.
Various initiatives are in place to recognise scientific achievements and toincrease interest in the sciences amongthe young.
Descartes-prisen, som blev indført i2000, er EU’s fornemste pris.
One encouraging recent developmentis the increase in the number of womenfollowing a scientific career.
Den givesikke for individuelle præstationer, menderimod til forskerhold, som via internationalt samarbejde har frembragtfremragende resultater.
Between1990 and 2000, the percentage ofwomen students studying science andengineering in higher education in the Union increased from 25 to 30%.
Alle videnskaber er med, også samfundsvidenskaber.
In2001, 34% of university researcherswere women.
Det Fælles Forskningscenter (FFC) er EU’s eget forskningsorgan.
The Joint Research Centre (JRC) is the Union’s own research body.
Foruden atlevere uafhængig rådgivning og teknisk bistand til Europa-Kommissionengennemfører centret også sin egenvidenskabelige forskning og hjælpermed til at skabe et sikrere, renere, sundere og mere konkurrencedygtigt Europa.
In additionto providing independent advice andtechnical support for the European Commission, it carries out its own scientific research – helping to create asafer, cleaner, healthier and more competitive Europe.
Dette arbejde gavner umiddelbart EU’s borgere.
This work directly benefits the Union’s citizens.
Laboratoriet er specielt indrettet til at undersøge og udvikle innovative metoder til at mindske risiciene iforbindelse med den høje radiotoksicitet hos en række langlivede radionuklider, hvoraf nogle er toksiske i fleretusinde år.
gate and develop innovative ways toreduce risks associated with the highradio-toxicity of a number of long-livedradionuclides, some of which remaintoxic for several thousand years.
Materialerne håndteres vedhjælp af robotter, og forskerne erbeskyttet mod neutron- og gammastråling ved hjælp af en rækkeafskærmningsbokse.
Thematerials are handled by robots, andscientists are protected from neutronand gamma radiation by a series ofshielded cells.
Hvordan slipper vi af medgiftigt affald?
How to get rid of toxicwaste?
Bistået af enrobot forsøger denneeuropæiske forsker at findesvar på dette spørgsmål.
This Europeanscientist with his robot ishelping find the answer.
Som eksempel kan nævnes, at da Elbenog Donau gik over deres bredder iaugust 2002, var det FFC, som leveredede daglige prognoser for vandstandepå grundlag af en computersimulationsmodel udviklet af FFC.
For instance, when floods devastatedthe Elbe and Danube basins in August2002, the JRC delivered daily forecastsof water levels based on a simulatedcomputer model it had developed.
Dennemodel er siden udviklet yderligere ogkan nu forudsige oversvømmelser, 4-10dage før de indtræffer.
Thismodel has since been further refinedand can now predict flooding four to10 days before it occurs.
Da olietankeren Prestige sank ud forden spanske kyst i november 2002, ogdens last af fuelolie løb ud i havet,kunne FFC levere teknisk rådgivning ogbistand baseret på en analyse af satellitradiobilleder.
When the oil tanker Prestigesank offthe west coast of Galicia in November2002, spilling its cargo of heavy fuelinto the sea, the JRC was able to provide technical advice and support byanalysing radio satellite images.
Efter at en fabrik eksploderede i Toulouse i september 2001, hvor 30 personer blev dræbt, og en del af byenødelagt, blev FFC kontaktet og bedt omat udarbejde sikrere standarder foroplagring og håndtering af ammoniumnitrat.
After a factory exploded in Toulouse in September 2001 killing 30 people anddevastating part of the city, the JRCwas contacted and asked to develophigher standards for the storage andhandling of ammonium nitrate.
To af FFC’s vigtigste opgaver er overvågning af nukleare reaktorers sikkerhed, navnlig i Central- og Østeuropa,og håndteringen af nukleart affald.FFC har 40 års erfaring på detteområde.
Two of the JRC’s top priorities are ensuring the safety of nuclear reactors, particularly in central and eastern Europe,and managing nuclear waste. It has 40years of experience in these fields.
En anden vigtig opgave, som varetagesaf FFC, er koordinering af forskningeni Europa (og internationalt) inden forfølgende tre områder:
Another important role for the JRC isto coordinate research in Europe (andfurther afield) in three main areas:
• fødevarer, kemikalier og sundhed• miljø og bæredygtighed• nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol.
• food, chemicals and health;• environment and sustainability;• nuclear safety and security.
Supermedicin til bekæmpelse af superbakterier
Superdrugs to beat superbugs
Hospitalerne er utilsigtet blevet arnesteder for superbakterier, som har udviklet modstandskraft mod mangeaf de antibiotika, vi bruger. Den farligste af disse bakterier er methicillin-resistent staphylococcus aureus(MRSA).
Hospitals have inadvertently become breeding grounds for superbugs as bacteria have developed resistanceto many of the antibiotics given to patients.
Patienter risikerer at få en alvorlig infektion på grund af MRSA eller at skulle vente på akut nødvendigbehandling, medens det kontrolleres, om de selv er bærere af bakterien.
For patients, there is a risk of developing a serious infection due to MRSA or of having to wait for urgenttreatment while they are first tested to see if they are carriers.
På verdensplan anslås de samledeomkostninger i forbindelse med MRSA-infektioner at løbe op i 30 mia. årligt.
The worldwide cost of MRSA infection is estimated at over 30 billion a year.
Et britisk ledet konsortium med partnere i Frankrig, Tyskland, Italien og Schweiz har nu udviklet en lysaktiveret antibakteriel medicin.
Now, a UK-led consortium, with partners in France, Germany, Italy and Switzerland has developed light-acti-vated anti-bacterial drugs.
Denne medicin med kodenavnet »XF drug series« fungerer på en helt andenmåde end antibiotika og undgår de mekanismer, som bakterierne bruger til at forsvare sig med.
Code-named ‘XF drug series’, these work very differently from antibiotics, sidestepping the mechanism by which bacteria defend themselves.
Hvis den kliniske afprøvning viser, at XF er en sikker og effektiv behandling af MRSA, kan medicinen givestil alle patienter på hospitaler ved indlæggelsen, så der ikke er behov for dyre undersøgelser for superbakterier, og dermed fjernes en stor helbredsrisiko.
If clinical trials prove XF to be a safe and effective treatment for MRSA, the drug could be given to every hospital in-patient on admission, avoiding the need to carry out costly screening for superbugs and eliminatinga major health hazard.
Der er mange nye spændende forskningsprojekter på vej.
Many exciting new research projectsare under way.
To af de mestbetydningsfulde kan komme til at revolutionere, hvordan vi producerer energi.
Two of the most significant have the potential to revolutionise the way we produce energy.
fusion under reelle driftsforhold,svarende til dem, der kræves for at producere energi.
real life conditions similar to thoserequired to produce energy.
Selv om disse projekterskulle blive en succes, vil der dog stadiggå snesevis af år, før fusion vil kunneudnyttes som kommerciel energikilde.
Even ifthese projects are successful, fusion –as a commercial source of energy – isstill decades away.
Det første projekt sigter mod at kontrollere nuklear fusion — den proces, derforegår i solen og andre stjerner — såder kan udvindes sikker og bæredygtigenergi med mindst mulig negativ virkning for miljøet.
The first aims to harness nuclear fusion– the process that powers the sun andstars – to provide safe and sustainableenergy with the minimum impact onthe environment.
EU har allerede tagetde første store skridt i arbejdet med Joint European Torus (JET), der er verdens største fusionseksperiment.
The Union hasalready made major strides through thework of its Joint European Torus, theworld’s largest fusion experiment.
Der er nu et samarbejde i gang med USA, Japan, Rusland, Kina, Canada og Korea om det ambitiøse ITER-projekt,som skal demonstrere vedvarende
Now it is cooperating with the United States, Japan, Russia, China, Canadaand Korea on the ambitious ITER project to demonstrate sustained fusion in
Det andet vigtige projekt har en korteretidshorisont og går ud på at udviklemetoder til at udnytte brint somenergikilde, så vi kan blive mindreafhængige af fossile brændstoffer.
The second important project, with ashorter payback period, is developingways of using hydrogen as an energysource, thus reducing our dependenceon fossil fuels.
Prototyper af biler, som anvender brintsom brændstof, er allerede i produktion.
Already, prototypes ofhydrogen-powered cars are being produced.
En vellykket udvikling af dennenye teknologi kan føre til anvendelseinden for andre transportformer, herunder i fly og skibe, i bygninger som f.eks.hospitaler og endda i mobiltelefonerog bærbare computere.
Successful development of thenew technology could see it applied toother forms of transport, including aircraft and boats, buildings such as hospitals, and even to mobile phones andlaptop computers.
En stjerne skabes på jorden:Fusionsteknologi kan muligvislevere enorme mængder renenergi til Europa i fremtiden.
Creating stars on earth:fusion technology mayoneday provide Europewithhuge amountsofcleanenergy.
EU’s sjette rammeprogram er godt igang, og planerne for dets efterfølgerer under udarbejdelse.
The sixth framework programme is wellunder way and plans are being madefor its successor.
Kommissionener overbevist om, at videnskab ogteknologi er nøglen til EU’s fremtid, ogser gerne, at EU’s støtte til forskningfordobles mellem 2007 og 2013, så den når op på 10 mia. årligt.
Convinced that scienceand technology are keys to the Union’sfuture, the Commission would like tosee EU funding on research doubledbetween 2007 and 2013 so that it reaches 10 billion a year.
Det vilgive EU mulighed for at fokusere på tonye prioriteter, nemlig rummet ogsikkerhed, og for at skabe denmerværdi, der kan opnås ved multinationalt samarbejde.
This willenable the Union to focus on two newpriorities – space and security – and toprovide the added value that comesfrom multinational cooperation.
Alt i alt ser fremtiden lys ud for europæisk forskning.
All inall, the future is bright for Europeanresearch.