natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overskridelsen af det maksimale garantiareal for vikker førte til en justering afstøtten, der blev fastsat til 176,60 EUR/ha, mens støtten til kikærter og linser forblev uforandret på 181 EUR/ha.
The MGA overrun for vetches resulted in adjustment of the aidto EUR 176.60 per hectare while that for chickpeas and lentils remained at EUR 181 perhectare.
Overskridelsen af det maksimale garantiareal for vikker har resulteret i, at det endelige støttebeløb er fastsat til 150,52 EUR/ha.
Given the overrun for vetches, the definitiveaid was set at EUR 150.52 per hectare.
203.Med ikrafttrædelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 af 17. maj 1999 omindførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder, der trådte i stedet forden tidligere forordning (EØF) nr. 1765/92, blev der indført nye regler for jordudtagningsom led i Agenda 2000:
203.With entry into force of Council Regulation (EC) No 1251/1999 of 17 May 1999establishing a support system for producers of certain arable crops, which repeated andreplaced Regulation (EEC) No 1765/92, new arrangements were introduced for set-asideunder the Agenda 2000 package:
—Den obligatoriske jordudtagningsprocentsats fastsættes til 10 % fra produktionsåret2000/01 til og med produktionsåret 2006/07.
—the basic percentage for compulsory set-aside is 10 % from 2000/01 to 2006/07 inclusive;
—Producenterne kan opnå støtte til frivillig udtagning af op til 10 % af jorden, menmedlemsstaterne kan fastsætte højere satser, så der bliver tale om helt op til 100 % aflandbrugsarealet.
—voluntary set-aside is offered to producers up to 10 %, but Member States may sethigher rates up to 100 % of the agricultural area;
—Arealstøtten for udtaget jord udgør for kornafgrøder 63,00 EUR/t ganget med kornudbyttet fra og med produktionsåret 2001/02.
—from 2001/02 onwards, the area payment for set-aside land is EUR 63.00 per tonnemultiplied by the cereal yield, that is, the same as for cereal crops.
204.Da grundforordningen trådte i kraft fra produktionsåret 2000/01, måtte den tidligeregennemførelsesforordning også erstattes.
204.As the new basic regulation applied from the 2000/01 marketing year, the old implementing regulation also had to be replaced.
206.Der er indført en korrektionsmekanisme i forordning (EF) nr. 1251/1999 for at sikreoverensstemmelse med punkt 7 i det aftalememorandum mellem EF og USA om visse olieafgrøder, som blev indgået i forbindelse med GATT i 1993.
206.Regulation (EC) No 1251/1999 contains a corrective mechanism to ensure compliance with point 7 of the memorandum of understanding on certain oilseeds concluded in1993 between the European Economic Community and the United States of Americawithin the framework of GATT.
Det hedder heri, at »hvismængden af de biprodukter, der fremkommer ved dyrkningen af oliefrø på arealer, som erudtaget med henblik på fremstilling i Fællesskabet af produkter, der ikke primært erbestemt til konsum eller foder, overstiger 1 mio. t om året udtrykt i sojamelækvivalenter,træffer Fællesskabet de fornødne korrektionsforanstaltninger under reformen af den fælleslandbrugspolitik«.
This point states that: should the by-products made available as a result of the cultivation of oilseeds on land set aside for the manufacture within the Community of products not primarily intended for human or animal consumption exceedone million metric tonnes annually, expressed in soya bean meal equivalent, the Community shall take appropriate corrective action within the framework of the CAP reform’.
207.De nye korrektionsregler trådte i kraft i henhold til Rådets forordning (EF)nr. 2704/1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1251/1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder.
207.The new corrective arrangements came into force under Council Regulation (EC)No 2704/1999 amending Regulation (EC) No 1251/1999 establishing a support system forproducers of certain arable crops.
I produktionsåret 2001/02 udgjorde mængdenaf biprodukter udtrykt i sojamelækvivalenter ca. 800 000 t.
For the 2001/02 marketing year, the quantity of by-prod-ucts expressed in soya bean meal equivalent was about 800 000 tonnes.
208.Det blev også besluttet, at nye industrielle anvendelser af hamp og anvendelse afkorn og visse olieafgrøder til opvarmning af landbrugsbedrifterne direkte i opvarmningsovne uden nogen forudgående forarbejdning kunne betragtes som nonfoodproduktion.
208.New industrial uses for hemp and the use of cereals and certain oilseeds to heat agricultural holdings directly without any prior processing have also been allowed as non-foodproduction.
209.De fleste programmer for udvikling af landdistrikterne, som medlemsstaterne fremlagde i forbindelse med Rådets nye forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling aflanddistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)samt om ændring og ophævelse af visse forordninger, omfatter foranstaltninger til fremmeaf vedvarende energikilder og/eller fremstilling af nonfoodprodukter.
209.Measures to promote renewable energy and/or non-food production are included inmost of the rural development programmes presented by the Member States under Council Regulation (EC) No 1257/1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain regulations.
210.Flere ansøgerlande i Central- og Østeuropa har i denne forbindelse også fremlagtforanstaltninger vedrørende nonfoodsektoren under det særlige tiltrædelsesprogram forlandbrug og udvikling af landdistrikter (Sapard).
210.Several central and east European applicant countries have also presented measuresfor the non-food sector under the special accession programme for agriculture and ruraldevelopment (Sapard).
211.Af det udtagne areal på 918 000 ha, som blev anvendt til nonfoodformål i 2000/01,blev omkring 880 000 ha anvendt til produktion af olieafgrøder. Det er en stabilisering iforhold til 1999/2000.
211.Out of 918 000 hectares of set-aside land used for non-food production in 2000/01,about 880 000 hectares were used for oilseed production, that is, about the same as in1999/2000.
Omkring 60 % af denne produktion blev anvendt til fremstilling afbiobrændsel og de resterende 40 % til smøremidler og oliekemiske produkter.
Some 60 % of the output was used to manufacture biofuels, and the remaining40 % for lubricants and chemical feedstock.
213.Til trods for et fald i dyrkningsarealet blev der afsat 1 500 000 t sleben ris(2 564 000 t uafskallet ris) på EU-markedet i produktionsåret 2001/02, hvilket er ca. 4 %mere end i produktionsåret 2000/01 (1 436 000 t sleben ris i forhold til 2 391 000 tuafskallet ris).
213.In the Community, despite a reduction of the area sown for the 2001/02 marketing year,the amount of milled rice sold on the market was 1 500 000 tonnes (2 564 000 tonnes ofpaddy), a rise of about 4 % on 2000/01 (1 436 000 tonnes of milled rice from 2 391 000 tonnesof paddy).
215.I produktionsåret 2001/02 blev der foretaget meget betydelige interventionsopkøb i Spanien (76 000 t), navnlig af indica-ris, og i Frankrig (28 000 t), navnlig af japonica-ris.I Italien blev der ikke opkøbt større mængder til intervention. I de øvrige producentlande,dvs. Grækenland og Portugal, skete der ingen interventioner.
215.In the 2001/02 marketing year, very large intervention purchases were made in Spain (76 000 tonnes, mainly indica) and France (28 000 tonnes, mainly japonica).
216.Fra produktionsåret 2001/02 blev det også muligt at afsætte interventionsris til brugi dyrefoder. 29 000 t uafskallet ris (navnlig japonica-ris) blev anvendt til dette formål.
216.The 2001/02 marketing year saw an additional outlet opened for intervention rice:99 000 tonnes of paddy rice, mainly japonica, was disposed of for animal feed.
217.Ved slutningen af produktionsåret kunne der noteres en mindre forøgelse af interventionslagrene af indica-ris (der i øjeblikket rummer 355 000 t uafskallet ris) og et fald ilagrene af japonica-ris. Det resulterede i et samlet fald på ca. 5 % fra 621 000 t til 588 000 tuafskallet ris.
217.At the end of the marketing year, intervention stocks of indica (355 000 tonnes ofpaddy) were slightly higher but japonica stocks were lower: the overall reduction was from621 000 tonnes of paddy rice to 588 000 tonnes, that is, about 5 %.
218.For produktionsåret 2002/03 anslås det, at det samlede dyrkningsareal vil blivemindre, men at produktionen af sleben ris vil stige kraftigt som følge af den effektive forarbejdning, der finder sted i Italien.
218.The 2002/03 marketing year estimates are for a reduction in total sown area but asharp increase in milled rice production owing to very high milling yields in Italy.
De vigtigste lovgivningsmæssige begivenheder
Legislative framework: main developments
219.Kommissionen har i sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om midtvejsrevision af den fælles landbrugspolitik (KOM(2002) 394 endelig) foreslået en omlægning afden fælles markedsordning for ris.
219.In its communication to the Council and the European Parliament ‘Mid-term reviewof the common agricultural policy’ (COM(2002) 394 final) the Commission, given the factthat implementation of the ‘Everything but arms’ initiative would otherwise lead to anexcessive level of stocks within a few years, proposed adjusting the common market organisation by cutting the intervention price by 50 % from the 2004/05 marketing year andintroducing a private storage scheme triggered off when the market price falls below EUR 150 per tonne.
De garanterede maksimumsarealer begrænses tilgennemsnittet for 1999-2001 eller til de nuværende garanterede maksimumsarealer, altefter hvilket areal der er mindst.
The maximum guaranteed areas would be reduced to the 1999–2001 averageor the current level, whichever is lower.
220.Markedet for kornstivelse ændrer sig normalt ikke nævneværdigt fra år til år,hverken med hensyn til afsætningen inden for EU eller med hensyn til eksporten.
220.The trend for the cereal starch market is one of slow expansion of sales within the Union and of exports.
221.Der kunne noteres en stigning i produktionen af hvedestivelse.
221.Production of wheat starch is expanding, that of maize starch, accounting for abouthalf of total starch production, is levelling off, while that of potato starch isquota-restricted.
Produktionen afmajsstivelse, der tegner sig for omkring halvdelen af den samlede stivelsesproduktion, varstabil, mens produktionen af kartoffelstivelse er begrænset gennem kvoteordningen.
222.The production quota amounts for potato starch set for the 2001/02 marketing yearwere retained by the Council for 2002/03 to 2004/05 (49).
222.Rådet har forlænget de kvoter, der var fastsat for produktionen af kartoffelstivelsefor produktionsåret 2001/02, til produktionsårene 2002/03, 2003/04 og 2004/05 (49).
223.The importance of market management instruments such as production and exportrefunds has greatly declined. Production refunds have almost disappeared, the sole exception being a period of almost three weeks in April/May.
224.Efter seks års »overproduktion« (produktionen oversteg forbruget) og et års stilstander der igen overskud på verdens sukkerbalance. Overskuddet udgjorde 4,3 mio. t i 2001/02.Slutlagrene var i 2002 på 63,2 mio. t eller 47,2 % af det samlede forbrug, hvilket var detnæsthøjeste niveau i perioden.
224.After six consecutive years of surplus (when production exceeded consumption) anda year of virtually equal production and consumption, the world sugar balance is again insurplus, the excess for 2001/02 being 4.3 million tonnes.
Forhold mellem lager og forbrug (%)
Stock/consumption ratio (%)
225.Tidligere produktionsprognoser tydede ikke på en sådan udvikling.
For example, the International Sugar Organisation altered the 0.55 million tonnesurplus forecast in May 2002 to 3.45 million tonnes in September.
Det storeunderskud, som alle eksperter oprindelig havde forudset, måtte i slutningen af 2001/02ændres til et betydeligt overskud.
The stock/consumption ratioembraces all stocks including the accumulated surplus stocks.
Den Internationale Sukkerorganisation (ISO) ændredesåledes sin prognose om et overskud på 0,55 mio. t i maj 2002 til et overskud på 3,45 mio. ti september 2002.
End stocks corresponding to47 % of consumption indicate a heavily oversupplied world sugar market when comparedwith the figure of less than 36 % prevalent 10 years ago.
Resultatet var, at overskudslagrene voksede fra 15,2 mio. t iaugust 2001 til 16,6 mio. t i august 2002 (overskudslagre defineres som lagre, der overstiger det almindelige behov i sektoren) og derfor fortsat påvirkede markedet og prisudviklingen i nedadgående retning.
226.The world balance sheet data for 2001/02 (September to August) shows majorproduction decreases in the EU (– 2.0 million tonnes), the USA, Poland and Turkey andincreases of more significance in Brazil (+ 4.3 million tonnes), China (+ 2.5 milliontonnes), Thailand and Pakistan.
I forholdet mellem lager og forbrug er der taget hensyntil det lageroverskud, der er opbygget.
227.Brazil is again the biggest producer and exporter.
Slutlagrene udgjorde 47 % af forbruget mod knap36 % for ti år siden, hvilket med al tydelighed viser, at verdensmarkedet for sukker erstærkt overforsynet.
It is to be noted that its marketingyear comprises eight months of crop year 2001/02 (September 2001 to April 2002) and fourmonths of crop year 2002/03 (May to August 2002), both crop years with very high figures
LANDBRUGSMARKEDER
MARKET DEVELOPMENTS with 2002/03 forecast to be a record year at 23 million tonnes.
Høsten var meget stor i begge år, og 2002/03 ventes at blive et rekordår med enhøst på 23 mio. t. Blandt de øvrige større producenter i 2001/02 var (i mio. t): Indien (20,1),EU (16,1), Kina (9,2), USA (7,8), Thailand (6,5), Mexico (5,2), Australien (5,0) og Cuba(3,8).
Other major producers in2001/02 were (in millions of tonnes) India (20.1), the EU (16.1), China (9.2), the USA(7.8), Thailand (6.5), Mexico (5.2), Australia (5.0) and Cuba (3.8).
Disse ni områder stod for ca. 70 % af den samlede produktion.
These nine countriesproduced about 70 % of the total.
De vigtigste eksportører var Brasilien, EU, Thailand, Australien og Cuba. Disse fem områder tegnede sig for totredjedele af den samlede eksport på 46,3 mio. t.
The biggest exporters were Brazil, the EU, Thailand,Australia and Cuba, these five accounting for two thirds of the total exports of 46.3 milliontonnes.
228.Store nedskæringer i den europæiske sukkerroeproduktion resulterede i, atrørsukker, der hovedsageligt produceres i udviklingslandene, øgede sin allerede betydeligemarkedsandel til 76 % af den samlede produktion.
228.Because of the major reduction in beet sugar production in Europe, cane sugarproduction, located mainly in developing countries, has increased its already large share to76 % of total production.
I begyndelsen af 1990’erne lå denneandel i gennemsnit på 67 %.
At the beginning of the 1990s, its share was, on average, 67 %.
229.På grund af vedvarende prognoser om et større overskud i produktionsåret 2001/02holdt priserne sig i flere måneder på nogenlunde samme niveau som året før.
229.Owing to the persistent forecast of a larger deficit in 2001/02, prices remained firmfor some months around the level of the previous marketing year.
Spotprisen forråsukker lå i juli 2001 på 9,5 cents/pund i New York og faldt til 7,1 cents/pund i juni 2002.Det langsomme prisfald var som følge af produktionsnedskæringerne mindre udtalt forhvidt sukker.
The New York raw sugar No 11 spot price started at 9.5 cts/lb in July 2001 and came down to 7.1 cts/lb in June 2002.In line with the reduced production, this slow slide in prices was less pronounced for whitesugar.
En vigtig årsag til denne prisudvikling var, at prognoserne over den brasilianske høst blev justeret op flere gange fra maj 2001, og at der også var udsigt til en storhøst i 2002.
An important factor in price development was the frequently increased estimates forthe Brazilian crop starting in May 2001 and the good prospects for the following 2002 crop.
230.På trods af disse grundlæggende ændringer stabiliserede priserne sig imidlertidinden for et snævert interval og faldt kun få gange, bl.a. efter den 11. september 2001 ogudløbet af aftalen om råsukkerpriser fra maj 2002.
230.Despite these changing fundamentals prices, consolidated in a narrow range withfew downward movements after 11 September 2001 and expiry of the May 2002 No 11contract.
Mange eksperter forventede et langtmere drastisk prisfald.
Many analysts expected a much stronger downward reaction.
Når det lykkedes at dæmme op for den nedadgående tendens,skyldtes det i høj grad, at fondene foretog en række store opkøb på futuresmarkederne.
This resilience tothe bearish pressure was attributed in large part to the huge buying positions on the futuresmarkets taken by the funds.
231.Prissituationen i produktionsåret 2001/02 (fra juli til juni) og den mere langsigtedeudvikling fremgår af følgende tabel.
231.The price situation during the 2001/02 marketing year (July/June) is shown in thefollowing table along with the longer-term trend.
Det bør erindres, at tallene i 2001/02 i høj grad var påvirket af den svækkede euro (dog ikkei december 2002).
It should also be borne in mind that, during 2001/02, quotations were significantly affectedby a weak euro (with the exception of December 2002).
232.Priserne lå fortsat stabilt i første halvdel af det efterfølgende produktionsår 2002/03 påtrods af prognoserne om et betydeligt overskud. Det kunne hovedsageligt tilskrives den brasilianske rekordhøst, stigende produktion i EU og fortsat vækst i den kinesiske produktion.
232.This relatively firm price behaviour continued in the first half of the 2002/03marketing year despite the forecast of a substantial surplus given the record Brazilian crop,a recovery in EU production and another year of higher production in China.
233.Forbruget steg ikke med samme fart som produktionen i 2001/02.
234.In the 2001/02 marketing year, beet areas continued their decline, dipping below the1.8 million hectare level.
Forbruget stegmed ca. 2 %, hvilket svarer til gennemsnittet i 1990’erne.
The below-average yield of8.46 tonnes of sugar per hectare was a 7.6 % fall on 2000/01.
Den relativt stabile vækst skyldesisær prisniveauet (selv om mange af markederne ikke følger priserne på verdensmarkedet),indkomstelasticiteten (som er faldende i de udviklingslande, hvor forbruget er højt) ogbefolkningstilvæksten (som aftager i udviklingslandene).
As a result, total EU sugarproduction was only 15.8 million tonnes (white sugar equivalent) as against 17 million for2000/01.
I Vest- og Centraleuropa,Nordamerika, Fjernøsten og Oceanien lå væksten under gennemsnittet.
Of this, 15.5 million tonnes came from beet, 258 000 tonnes from cane and43 000 tonnes from molasses.
Udbyttet på 8,46 t sukker pr. ha var under middel og repræsenterede etfald på 7,6 % i forhold til det foregående produktionsår.
235.Given this low production level, non-quota C sugar production was only 1.7 milliontonnes in 2001/02.
EU’s samlede sukkerproduktionudgjorde derfor kun 15,8 mio. t (udtrykt som hvidt sukker) mod 17,0 mio. t året før.
C sugar has to be carried over to the next marketing year or exportedwithout refund.
Derblev produceret ca. 15,5 mio. t sukker fra sukkerroer, 258 000 t fra sukkerrør og 43 000 tfra melasse.
The 385 000 tonne carryover was exceptionally low compared with theprevious one of 1.6 million and the average of around 1 million tonnes.
235.Produktionsnedgangen skyldes, at der kun blev produceret 1,7 mio. t C-sukkeruden for kvote i 2001/02.
236.Total exports of sugar in its natural state were 4.4 million tonnes in 2001/02:1.8 million tonnes of C sugar exported without refund and 2.6 million tonnes with refund.For most of the latter, the refund is set under a standing tendering procedure.
C-sukkeret overføres til det efterfølgende produktionsår ellereksporteres uden restitutioner. Der blev kun overført 385 000 t sukker, hvilket er langtmindre end året før, hvor der var tale om 1,6 mio. t, eller gennemsnittet, der ligger påca. 1 mio. t.
237.Sugar consumption within the EU rose to 12.9 million tonnes in the 2001/02marketing year.
236.Den samlede eksport af sukker i uforarbejdet stand var i 2001/02 på 4,4 mio. t, heraf1,8 mio. t som C-sukker, der blev eksporteret uden restitutioner, og 2,6 mio. t sukker, derblev eksporteret med restitutioner.
238.The surplus, consisting of EU production under quota, preferential imports (ACPSugar Protocol, India Agreement, Special Preferential Sugar, Balkans, MFN reduced tariffquotas) and non-preferential imports (mainly in processed products) amounting to2.6 million tonnes once EU consumption was deducted, was either exported or carried overas blocked sugar (non-quota sugar becoming quota sugar in the next marketing year).
Kvotesukker eksporteres hovedsageligt i forbindelsemed løbende udbud, hvor restitutionerne fastsættes.
239.Exports fell given the lower crop, but end of year stocks were 300 000 tonnes higherthan at the end of 2000/01.
237.EU’s sukkerforbrug lå på 12,9 mio. t i produktionsåret 2001/02 og udviste enstigende tendens.
In 2001/02, as in previous marketing years,isoglucose production (300 060 tonnes) did not exceed the maximum amount under the Aand B quotas.
Heraf brugte den kemiske industri 407 000 t, hvilket var en kraftig stigning på 11 % i forhold til det foregående produktionsår.
The decline in inulin syrup production accelerated: the 2001/02 figure of169 946 tonnes was only a little more than half the quota amount.
238.Overskuddet, som både skyldtes EU’s egen produktion som led i kvoteordningen ogimport af præferencesukker (AVS-sukkerprotokollen, aftalen med Indien, særlige præferencesukkerkvoter, aftalerne med Balkanlandene og mestbegunstigede nationers toldkontingenter til nedsat til told) og anden import (især af forarbejdede produkter), og somudgjorde i alt 2,6 mio. t mere, end der forbruges inden for EU, bliver enten eksporteret elleroverført som »blokeret« sukker (sukker uden for kvote, der bliver til kvotesukker detfølgende produktionsår).
241.For the 2002/03 marketing year, the increase in beet areas (+ 2 %) and more favourable weather permitting a return to high yields (9 tonnes per hectare) should mean thatsugar production will exceed 17.3 million tonnes, 3.8 million tonnes of this beingnon-quota C sugar.
239.Eksporten faldt som følge af den mere beskedne høst, hvorimod lagrene vedudgangen af produktionsåret var vokset med 300 000 t i forhold til det foregåendeproduktionsår.
242.Since the 2001/02 marketing year, the common market organisation for sugar hasbeen governed by the new basic Regulation (EC) No 1260/2001 adopted by the Council on19 June 2001.
LANDBRUGSMARKEDER
MARKET DEVELOPMENTS producers (Commission Regulation (EC) No 1837/2002).
Der blev i 2001/02 kun produceret 300 060 tisoglukose, hvilket i lighed med tidligere år lå inden for A- og B-kvoten. Produktionen afinulinsirup faldt til kun 169 946 t i 2001/02 og nåede dermed kun op på lidt over halvdelenaf den fastsatte kvote.
In the first half of 2003, the Commission will submit a report, with whatever proposals may be appropriate, based onstudy of the market situation, the price and quota system and the strengthening of international competition.
243.For produktionsåret 2002/03 besluttede Kommissionen at nedsætte kvoterne somfastsat i nævnte forordnings artikel 10 for at opfylde Fællesskabets forpligtelser i henholdtil GATT-landbrugsaftalen hvad angår eksport af sukker med restitutioner.
243.For the 2002/03 marketing year, the Commission reduced the quotas, as provided forin Article 10 of the basic regulation, in order for the Community to comply with itscommitments under the GATT Agriculture Agreement on refund-aided sugar exports.
Kvoterne blevnedsat med 862 475 t, dvs. 5,7 %. Denne mængde svarer til den restmængde af sukker, deri henhold til disse forpligtelser kan udføres med restitutioner på grundlag af prognosernefor produktion, indførsel, forbrug og oplagring for det pågældende produktionsår.
Thereduction of 862 475 tonnes, that is, 5.7 % of the quotas, corresponds to the excess of sugarexportable with refunds (on the basis of production, import, consumption and stock forecasts for 2002/03) over the maximum permitted under these commitments.