natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herudover regner ministrene med, at man i sidste halvdel af december 2001 vil udsende mindre forsyninger af euromønter til nogle særlig følsomme kategorier af EU­borgere. Her sigtes der til meget gamle mennesker og blinde.
The ministers agreed that Member States should make limited quantities of coins available to the public in the second half of December 2001, so that such vulnerable groups as the elderly and the blind can familiarise themselves with the new coins.
De 11 lande, der deltager i euroen, er som bekendt: Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal og Finland.
The countries which belong to the euro area include Belgium, Germany, Spain, France, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal and Finland.
■ Socrates II ­ mere europæisk orienteret undervisning
■ Socrates II: a more European education
Værtslandets sociallovgivning gælder også for en lønmodtager udstationeret i et fremmed EU­land, hvis lovgivningen i værtslandet er gunstigere end i udstationeringsvirksomhedens hjemland.
The social legislation of the country of employment applies to workers temporarily posted to another EU country, if it is more favourable than that of the country in which the company which employs them is based.
Hvis en udstationeret lønmodtager derimod nyder en lige så god social beskyttelse i hjemlandet, må værtslandets myndigheder ikke kræve formaliteter, der hæmmer retten til frit udbud af tjenesteydelser i det indre marked.
But the authorities of the coun­try of employment must not hamper the freedom to provide services within the European single market through formalities, if the workers in question benefit from equivalent social pro­tection in the country of their employer.
Det var essensen i EF­Domstolens afgørelse af 23. november angående udstationerede arbejdstagere. Sagen var indbragt af de belgiske myndigheder mod to franske byggefirmaer, som udførte arbejde i Belgien.
This is how the European Court of Justice clarified the situation of posted workers, in a ruling handed down on 23 November, in a case arising from proceedings launched by the Belgian authorities against two French construction companies carrying out work in Belgium.
De belgiske socialmyndigheders kon­trolinstans havde fra de sagsøgte virksomheder udbedt sig nogle dokumenter, som sædvanligvis afkræves belgiske virksomheder.
The Belgian social law inspectorate had asked them to provide the documents normally provided by firms in Belgium.
Dette fandt modparten uberettiget ud fra den betragtning, at den franske lovgivning blev overholdt.
But the French companies regarded the demand as unjustified, given that they were in conformity with French laws.
Efter Domstolens opfattelse bør de nationale retsmyndigheder kontrollere, om udstationerede arbejdsta­gere nyder en lige så god social beskyttelse som kolleger, der arbej­der i hjemlandet.
The European Court held that the national judge must check to see that the temporarily posted workers enjoy social protection equivalent to that of their colleagues working in the country of employment.
Støtteområder i seks lande
Areas entitled to aid in six countries
Såvel udvekslingen af studerende og skoleelever som det samarbejde, en række europæiske lande nu i adskillige år har haft på undervis­ningsområdet, vil, takket være programmet Socrates II, blive videre­ført i årene 2000­2006.
Student and pupil exchanges and cooperation between European countries in education, which have been taking place for several years now, will continue over the period 2000­06, thanks to the Socrates II programme.
Parlamentet og Rådet enedes den 10. november om programmets indhold og finansiering, nemlig i alt 1,85 mia. EUR (1 EUR = ca. 7,40 DKK).
The European Parliament and EU Council of Ministers reached agreement on 10 No­vember on the contents of the programme and its financing, amounting to EUR 1.85 billion in all (EUR 1 = GBP 0.63 or IEP 0.79).
Den endelige vedtagelse ven­tes inden udgangen af december.
They should adopt it definitively before the end of December.
Socrates II omfatter de tre under­programmer Erasmus, Comenius og Grundtvig.
Socrates II has three basic sections: Erasmus, Comenius and Grundtvig.
Erasmus, der råder over 51 % af det samlede budget, fremmer dels samarbejdet blandt universiteter og udvekslingen af studerende og lærere på videre­gående uddannelsesniveauer, dels den indbyrdes anerkendelse af studieperioder fra det ene EU­land til det andet.
Erasmus, with 51 % of the total bud­get, promotes cooperation between universities, as well as an exchange of students and teachers in higher education; it also facilitates the academic recognition of study periods in one EU country by another.
Comenius, der har fået bevilget 27 % af budgettet, handler om samarbejde mellem sko­ler, efteruddannelse af lærere og undervisning i sprog.
Comenius, which has 27 % of the budget, promotes cooperation between schools, improved professional development of teachers and the learning of languages.
Grundtvig, som får tildelt 17 % af det samlede budget, støtter personer, der er gået for tidligt ud af skolen, til at kunne læse videre.
Grundtvig, with 17 % of the total budget, helps those who have left school without adequate training to resume their studies.
Socrates II støtter også en række andre aktiviteter, herunder fjernundervisning, metodemæssig nyskabelse og anvendelse af ny teknologi.
Socrates II will support other activities, particularly distance learning, the development of innovative methods and the use of new technologies.
Omkring 500 000 studerende og cirka 10 000 skoler har deltaget i Socrates I.
Roughly 500 000 students and some 1 0 000 schools took part in Socrates I.
■ Elektronisk signatur anerkendt
■ Recognising electronic signatures
Inden længe vil elektroniske signaturer, som er godkendt i ét EU­land, også være det i hele det indre marked.
Soon electronic signatures certified in one EU Member State will be recognised throughout the single market, thus making
Hvad angår områder under socialøkonomisk omstilling ­ de såkaldte »mål 2­områder« ­godkendte Kommissionen den 26. oktober listerne for fire lande.
As regards the areas undergoing social and economic conversion — the so­called Objective 2 areas ­ the Commission adopted on 26 October lists for four countries entitled to EU aid.
Det drejer sig om Belgien, hvor landområder med i alt 1,269 millioner indbyggere vil kunne modtage EU­støtte, samt Danmark (538 000 berørte indbyggere), Nederlandene (2,333 millioner) og Finland (1,582 millioner).
They are Belgium, Denmark, the Netherlands and Finland. The areas in question in Belgium have 1.27 million inhabitants, in Denmark 538 000, in the Netherlands 2.33 million and in Finland 1.58 million.
Den 24. november godkendte Kommissionen listen over områder under omstilling i Tyskland, hvor 12,6 °/o af befolkningen er berørt mod 18,9 % i perioden 1994­1999.
On 24 November the Commission adopted the list of areas under­going socioeconomic conversion in Germany; they cover 12.6 % of the total population, as against 18.9 % during the period 1994­99.
Desuden godkendte Kommissionen den 26. oktober de første natio­nale lister over regioner, hvor store virksomheder kan få tildelt offent­lig støtte til investering af national eller tværeuropæisk art. Her hand­ler det om Danmark, hvor støtten nu kommer 20 % af befolkningen til gode mod tidligere 17,1 %, Irland (uændret 100 %) og Finland med 42,2 % mod tidligere 41,7 %.
The Commission also approved on 26 October the first national lists of regions where large firms could be eligible for national or European State investment aid. They are Denmark, Ireland and Finland.
Den tilladte »støtteintensitet«, dvs. den investeringsandel, som kan finansieres med offentlige mid­ler, er for nedadgående i alle tre lande.
The entire Irish popu­lation is covered, as before; some 20 % of the Danish popula­tion, as against 17.1 % previously, and 42.2 % of the Finnish
Det Grænseløse Europa, nr. 1-2000
Frontier-free Europe, No 1-2000
Et grundlag for EU og et væsentligt led i det indre marked
A foundation of the Union and an essential element of the single market
TOLDSYSTEMETS OG FÆLLESSKABETS MÅLSÆTNINGER
EUROPEAN CUSTOMS AND THE COMMUNITY AIMS
• fremme verdenshandelen
• to foster world trade;
• støtte fair samhandel
• to promote fair trade;
Toldunionen er et væsentligt led i EU's indre marked med dets fire grundlæggende former for fri bevægelighed: fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital.
The customs union is an essential element of the European Union's single market with its four basic freedoms: the free circulation of goods, persons, services and capital.
EU's indre marked er med sine 370 millioner forbrugere det største i den industrialiserede verden.
This single market with 370 million consumers is the largest in the industrialised world.
Markedet, hvor der ikke længere eksisterer nogen indre økonomiske grænser, tjener som katalysator for EU's økonomiske integration.
The single market with no internal economic frontiers is the catalyst for the economic integration of the European Union.
Fællesskabets toldunion har således langtrækkende virkninger.
Thus the effects of the Community's customs union are far-reaching.
• fremme udviklingen andre steder
• to promote development elsewhere;
• forberede ansøgerlandene på deres fremtidige rolle
• to assist the candidates for accession in their future role;
• beskytte Fællesskabets borgere og virksomheder på alle områder, der vedrører import eller eksport, på en klar, ensartet og enkel måde og så effektivt som muligt
• to ensure protection for the Community's citizens and business in all areas involving imports or exports in a clear, uniform, simple way as efficiently as possible;
• lægge en »beskyttende ring« omkring det indre marked og sikre, at alle får den størst muligt gavn af dette marked ked
• to 'ring-fence' the single market, securing the maximum benefit from it for everybody;
At oprette, udbygge og sikre funktionen af et indre marked med fri bevægelighed for varer er kun muligt inden for rammerne af en toldunion, hvor der gælder fælles regler ved de ydre grænser.
To set up, develop and run a single common market, where goods freely circulate everywhere, this can only be done within the framework of a customs union where common rules exist at its externai borders.
En toldunion er et sikkert grundlag for en højt udviklet integration.
A customs union is a secure basis for highly developed integration.
Uden toldunionen ville EU's fælles handels- og udviklingspolitik, det fælles landbrugsmarked og en effektiv koordinering af den økonomiske og monetære politik ikke være mulig.
Without the Community's customs union the European Union's common commercial and development policy, its common agricultural market and an effective coordination of economic and monetary policies would not be possible.
• fremme etableringen af et praktisk system til inddrivelse af told, moms og punktafgifter
• to facilitate a practical system to collect revenue, customs duties, VAT and excise duties;
Toldunionens tilblivelse
• to collect essential statistics on trade.
Det hele startede i 1958, da de første seks medlemsstater oprettede det, der skulle udvikle sig til Den Europæiske Union.
It all started in 1958 when the first six Member States created what was to become the European Union.
Et af de første skridt var at oprette en tarifunion, således at man kunne afskaffe al told i samhandelen mellem medlemsstaterne.
One of the first steps was to create a tariff union so as to be able to abolish all customs duties on trade between the Member States.
Alle medlemsstater enedes om at udskifte deres nationale og vidt forskellige tariffer med en enhedstarif gældende for hele Det Europæiske Fællesskab. En toldunion var i støbeskeen!
All the Member States agreed to merge their separate and very different tariffs into a single one for the European Community as a whole.
Der blev gradvis indført en toldlovgivning ud over den lov givning, der var nødvendig for tarifunionen, med henblik på at sikre, at varer, der blev indført i Fællesskabet, ikke alene blev underlagt de samme tarifmæssige regler, men også de samme toldbestemmelser, således at toldtariffen blev iværksat efter ens principper i hele Fællesskabet.
The tariff union was completed in 1968: all customs duties and restrictions among the six founding Member States of the Community were eliminated and the Common Customs Tariff - an external tariff which applies to third country goods - was introduced.
Der blev fastsat fælles oprindelsesregler og fælles procedurer for toldoplag samt udformet alle øvrige instrumenter.
The 'new export opportunities' created by the abolition of internal tariffs gave a boost to the economies of the Member States.
Dette kulminerede med indførelsen af enhedsdokumentet.
Trade increased between Member States leading to market optimism and investment growth in the Community.
Der blev i 1988 taget et væsentligt skridt til forenkling af toldbehandlingen.
Consumers benefited from the availability of a wider range of goods and reduced prices.
Tarifunionen blev endeligt etableret i 1968: Al told og alle toldmæssige restriktioner mellem de seks stater, der havde oprettet Fællesskabet, blev afskaffet, og den fælles toldtarif - en ydre tarif, der finder anvendelse på varer fra tredjelande - trådte i kraft.
Customs legislation, beyond that essential to a tariff union, was progressively created in order to ensure that wherever goods were imported into the Community, they were not only subject to the same tariff rules but also to the same customs provisions to ensure that the tariff was applied in the same way everywhere.
De »nye eksportmuligheder«, som afskaffelsen af tolden ved de indre grænser medførte, gav med lemsstaternes økonomier en saltvandsindsprøjtning.
Common origin rules, warehousing procedures and all the other instruments were hammered out.
Den øgede samhandel mellem medlemsstaterne skabte optimisme på EF-markedet og en vækst i investeringerne i Fællesskabet.
One culminating step was the single administrative document (SAD).
Forbrugerne kunne glæde sig over et større udbud af varer og lavere priser. Medens man normalt ville have forventet en tredobling af samhandelen i perioden fra 1958 til 1972, eksploderede handelen mellem EF's med lemsstater med faktor ni i samme tidsrum.
In 1 988 a major step was taken for the simplification of customs procedures.
Supplement - Det Grænseløse Europa, nr. 1-2000
Supplement - Frontier-free Europe, No 1-2000
En toldunion er mere videregående.
A customs union goes further, and
Der findes forskellige grader af toldintegration og indretning af det økonomiske samarbejde.
There are several different degrees of customs integration and of organising economic cooperation.
Toldunioner og fri handelsområder er to gængse modeller.
Two common ones are customs unions and free trade areas.
Hvad er forskellen på de to?
How do they differ?
Hvorfor vælge den ene model frem for den anden?
Why one and not the other?
Et frihandelsområde anvendes i tilfælde, hvor landene ønsker en tilnærmelse mellem deres økonomier uden at gennemføre en integration eller sammensmeltning af disse.
• aims at economic integration with no internal border restrictions (but different internal sales taxes hinder this);
• Alle medlemmer af en toldunion iværksætter en fælles toldtarif og handelspolitik over for varer fra tredjelande.
A free trade area is used when countries wish to bring together their economies but not to integrate them or turn them into a single economy.
Følgelig er der ikke behov for regler til bestemmelse af, hvilke varer der frit kan cirkulere inden for toldunionen. Der er ikke behov for oprindelsesbestemmelser.
• all members of a customs union apply a common customs tariff and commercial policy towards third country goods so no rules are needed to determine which goods inside the union can move freely and no origin rules are needed;
• Der er således ikke behov for indre grænser til toldbehandling eller regulering af udenrigshandelen.
• thus no internal frontiers are needed for customs or external trade purposes.
En fælles toldtarif gør det muligt at iværksætte en fælles politik over for ikke-medlemmer.
A common customs tariff enables the application of common policies vis-à-vis non-members.
Den økonomiske integration kan være vidtrækkende i tilfælde af en toldunion.
The economic integration within the customs union can be far-reaching.
• Målet er delvis eller i sidste ende helt at fjerne told og handelsrestriktioner mellem deltagerne.
The aim is to partly, or in the end, to totally, eliminate customs duties and restrictions to trade between them.
• Men da de enkelte medlemmer af et frihandelsområde opretholder deres egen toldtarif og handelspolitik udadtil, er der behov for regler for at fastslå, hvilke varer der inden for området er omfattet af fri bevægelighed, dvs. oprindelsesregler.
But, as each member of a free trade area keeps its own customs tariff and commercial policy in force towards outsiders, rules are needed to determine which goods inside the area can move freely from one member country to another: basically origin rules.
• Det er nødvendigt at opretholde toldbehandling af sendinger, der krydser de indre grænser, for at kontrollere, om reglerne overholdes.
Customs procedures have to be kept for consignments crossing the internal borders to see if the rules are met.
De seneste år disse procedurer skulle tjene til at hindre afbrydelser i vare bevægelserne gennem tilvejebringelsen af en balance mellem den fri handel og de erhvervsdrivendes ansvarlighed på den ene side og nødvendigheden af kontrolforanstaltninger på den anden (').
At the same time other trade laws were needed and introduced to turn the tariff union into a real customs union.
Det indre marked trådte i kraft i 1993, hvilket reelt sikrede de fire grundlæggende former for fri bevægelighed: fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital på et indre marked uden indre grænser.
The single market entered into force in 1993, really ensuring the four basic freedoms: free circulation of goods, per sons, services and capital in a frontier-free internal market.
Etableringen af det indre marked betød, at toldmyndighederne ikke længere skulle opkræve punktafgifter og moms i forbindelse med handelen mellem medlemsstaterne, og at den egentlige told union, som var et af Fællesskabets fundamenter, blev synlig for alle.
This single market abolished the role of customs collecting excises/VAT between the Member States and allowed the real customs union underlying the Community to become apparent to all.
I 1994 blev hele Fællesskabets toldlovgivning samlet i en enkelt tekst - EF-toldkodeksen - som afstak rammerne for Fællesskabets import- og eksportprocedurer. Idéen var, at
In 1994 the Customs Code consolidated all of the Community customs legislation into a single text and set up a framework for the Community's import and export procedures.
(') Fortsættelsen af denne artikel følger i etsenere nummer.
The second part of this article will appear in a subsequent issue.
Supplement - Det Grænseløse Europa, nr 1-2000
Supplement - Frontier-free Europe, No 1-2000
Enlige ældre bor ikke så hyppigt i egen bolig
Housing conditions of elderly people in the EU
Ejerbolighusstande bestående af ældre i procent af samtlige husstande bestående af ældre, 1995 xm
Percentage of elderly households owning accommodation, 1995
□ Ældre par
□ Elderly couples
Cl Enlige ældre
Θ Elderly people living alone
Ejerbolighusstande bestående af ældre i procent af samtlige husstande bestående af ældre, 1995
Percentage of elderly households owning accommodation, 1995
A: Husstande bestående af ældre; B: Ældre par; C: Enlige ældre.
A: Elderly households; B: Elderly couples; C: Elderly people living alone.
Gennemsnitligt fire rum til ældre par
Four rooms on average for each elderly couple
I 1995 havde ældre par 1,93 rum pr. person, mens enlige ældre hver havde 3,19 rum.
In 1995 elderly couples had 1.93 rooms per person, while elderly people living alone had accommodation compris­ing 3.19 rooms.
I størstedelen af medlemsstater­ne havde enlige ældre i gen­nemsnit flere rum end unge i samme situation. Gennemsnittet for befolknin­gen som helhed var 1,89 rum pr. person.
In most coun­tries elderly people living alone had on average more living space than young peo­ple in the same situation.
Β Ældre par
Sä Elderly couples
Π Enlige ældre
Π Elderly people living alone
A: Ældre par; B: Enlige ældre; C; Samtlige husstande.
A; Elderly couples; B: Elderly people living alone; C: All households.
Husstande, der mangler mindst én af tre grundlæggende bekvemmeligheder, EU­15 ('), 1995
Percentage of households lacking at least one of three basic amenities, EU-15 ('), 1995
Ejerbolighusstande med boliglån i forhold til samtlige ejerbolighusstande, EU­15 ('), 1995
Owneroccupiers with mortgage in relation to all owner-occupiers, EU-15 ('), 1995 (%)
I størstedelen af medlemsstaterne var bolig den største udgiftspost
In most Member States housing accounted for the largest share of household expenditure
B: Ældre par D; Samtlige husstande
Housing costs were lower for elderly couples, however, since most of them owned their property or had already paid off their mortgages.
A: Husstande bestående af ældre C: Enlige ældre
A: Elderly households B: Elderly couples C: Elderly people living alone D: All households
Ejerbolighusstande med boliglån i forhold til samtlige ejerbolighusstande, 1995 (%)
Owneroccupiers with mortgage in relation to all owner-occupiers, 1995 (%)
A: Husstande bestående af ældre; B: Ældre par; C: Enlige ældre.
A; Elderly households; Β: Elderly couples; C: Elderly people living alone.
DET INDRE MARKED UDDYBES
Π IN BRIEF
EU-landenes regeringer kan i et vist omfang begrænse reklamepau­serne i film udsendt af tv-stationer under statslig kontrol. Det fastslog EF-Domstolen i en kendelse af 28. oktober.
The governments of EU Member States can limit, up to a certain point, advertising breaks in films broadcast by television companies which are under their control, the European Court of Justice noted in a ruling hand­ed down on 28 October.
I den aktuelle sag stod de tre privatejede tyske tv-stationer, PRO 7, SAT 1 og Kabel 1, over for Tysklands førende offentlige kanal, ARD. Stridsæblet var måden, hvorpå man udregner det tilladte antal reklamepauser ¡følge den gældende nationale lov til gennemførelse af EF-direktivet om »tv uden grænser«.
The case pitted three German commercial tele­vision companies against the country's leading public television compa­ny, ARD, over the method of calculating the number of advertising breaks allowed under the German law implementing the EU's 'television without frontiers' directive.
Ifølge Domstolen skal man i de udsendelsesblokke, der opereres med i direktivet, iberegne reklamerne, men ved national lovgivning kan der dog fastlægges en beregningsmåde uden indbefatning af reklamer.
The Court held that while such breaks must be includ­ed when calculating the number of broadcasting periods provided for by the directive, a national law can require calculations which excludes advertising breaks.
EU's Ministerråd har nu officielt anerkendt, at der ikke længere er et uacceptabelt stort underskud på det græske statsbudget.
Greece's State finances no longer show a substantial deficit.
Den 29. november besluttede Rådet nemlig at fravige sin afgørelse, der blev truffet i 1994, og som siden er blevet forlænget ét år ad gangen, hvorved underskudet blev fastslået.
This was officially acknowledged by the EU Council of Ministers on 29 November, when it decided to abrogate its 1994 decision, ascertaining a deficit, which it had renewed annually.
Grækenlands offentlige budgetunderskud anslås i 1999 at ligge på 1,9 % af bruttonationalproduktet, altså langt under Maastricht-traktatens øvre grænse på 3 % som betingelse for at være med i møntunionen.
The deficit for 1999 had been estimated at 1.9 % of the country's gross domestic product (GDP). This is well below the 3 % ceiling provided for in the Maastricht Treaty for participation in the euro.