natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådet har dog ikke kunnet vedtage en holdning, når det gælder udøvelsen af kontrol af fiskeriaktiviteter inden for rammerne af regionale fiskeriorganisationer.
The new regulation (36) and most of its implementing regulations entered into force on 1 January 2001, with the exception of the provisions on information to consumers which will apply from 1 January 2002.
blev kodificeret, udviklet og forbedret, bl.a. gennem ikrafttrædelsen af havretskonventionen i 1994, vedtagelsen af FN-aftalen om bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande i 1995 og vedtagelsen af FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri samme år.
The major development over this period was the adoption by Council, in October 1997, of its conclusions on the European Community fisheries agreements with third countries. The Council reiterated that the agreements are and will continue to be an essential and integral component of the CFP but it also agreed that they needed to adapt to changing circumstances flowing from international commitments and the general budgetary situation of the Union.
Desuden er der langsomt ved at opstå en international retspraksis i fiskeri sektoren gennem Den Internationale Havretsdomstols arbejde.
The Community takes an active part in international cooperation through the work of RFOs. The Community is now party to 10 RFOs.
Fællesskabet er part i havretskonventionen, den har godkendt adfærdskodeksen, og den har undertegnet FN-aftalen.
The Council, however, has not been able to adopt a position on the exercise of control of fishing activities in the framework of RFOs.
Rådet har også godkendt ratificeringsinstrumentet for sidstnævnte aftales vedkommende, men har ikke kunnet deponere det i FN, da det ikke er alle medlemsstaterne der har afsluttet deres interne ratificeringsprocedurer.
The absence of a clear Community strategy on control and monitoring of fishing activities in international waters jeopardises efforts to ensure the continuation of the Community's fleet presence in those waters.
Strukturstøtten til forarbejdning og afsætning af fiskerivarer var i perioden 1994-1999 på 529,39 mio. EUR, dvs. 21,9 % af FIUF-budgettet.
Over the period 1993—2000 there was a proliferation of international agreements and other instruments related to fisheries.
Sektorens struktur er under forandring under indflydelse fra problemerne i forbindelse med råvareforsyningerne og det globale marked.
Moreover, an international jurisprudence on fisheries related issues is slowly emerging through the work of the International Tribunal on the Law of the Sea.
Akvakulturen er det eneste segment i fiskeriindustrien i Fælles skabet, hvor beskæftigelsen er steget i de senere år. På mellemlang sigt forventes der endog en yderligere stigning i antallet af arbejdspladser.
The Community is a party to the Law of the Sea Convention, it has accepted the code of conduct and it has signed to the UN agreement in 1995.
Globalt set tegner Fællesskabet sig kun for 3 % af akvakulturproduktionen på verdensplan, men det skal hertil bemærkes, at EF indtager førstepladsen med hensyn til de fleste af de arter, der opdrættes på dets område.
The Council has also approved the instrument of ratification of the latter agreement but it has not been possible to deposit it in the UN because not all Member States have finalised their internal ratification procedures.
Der er både tale om produkter, som stort set er bestemt for eksportmarkederne, og om arter, der næsten udelukkende går til hjemmemarkedet.
In particular, it has allowed the modernisation of the old equipment and the compliance of the industry with EU health legislation.
Der er arter af høj værdi og produkter til nichemarkeder foruden produkter, der næsten kan betegnes som dagligvarer.
An evaluation study is foreseen in order to assess the impact of the FIFG measures in support of the processing sector.
Hvad angår akvakulturvirksomhederne er der mange små til mellemstore, men veletablerede virksomheder med en særlig markedsniche, foruden større virksomheder, der har kunnet opnå en sådan grad af diversificering eller vertikal integration, at de kan udligne virkningerne af svingninger i priser og forbrugervaner.
The structure of the sector is evolving to face the problems related to the supply of raw material and to the global market.
Mange virksomheder er udsat for konkurrencen (ofte fra tredjelande) og er under pres fra distributørerne, der søger at reducere deres avancer.
Many small and medium enterprises have disappeared or have been absorbed by big companies.
Da de ikke har den nødvendige kapital, finder de det problematisk at finansiere de investeringer, der er påkrævet for at forny deres produktionsmidler og dermed bevare deres rentabilitet.
In spite of this concentration process which is leading the industry to move to other areas, including third countries, the processing industry constitutes a considerable part of the local economic activity in certain EU areas.
Grønbog — Den fælles fiskeripolitiks fremtid, bind
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol. II
Flerårigt udviklingsprogram
Glossary of abbreviations used
Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav
Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture
Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet
Financial Instrument for Fisheries Guidance
Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri
International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas
Det Rådgivende Udvalg for Fiskerivarer og Akvakulturprodukter
International Council for the Exploration of the Sea
Ikke-statslig organisation
North-West Atlantic Fisheries Organisation
Fartøjsovervågningssystem
North-East Atlantic Fisheries Commission
Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet
Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries
Det Internationale Havundersøgelsesråd
TAC total allowable catch
Grønbog — Den fælles fiskeripolitiks fremtid, bind II
VMS vessel monitoring systems
Rapport om den økonomiske og sociale situation i kystregionerne
Report on the economic and social situation of coastal regions
Fiskeriets økonomiske betydning 1.1.2.
Economic importance of fisheries 1.1.2.
Flådens struktur 1.1.3.
Fleet structure 1.1.3.
Landinger fra saltvandsfiskeri 1.1.4. Forarbejdning 1.1.5. Akvakultur 1.1.6.
Landings of marine fish 1.1.4. Processing 1.1.5.
Ferskvandsfiskeri 1.1.7. Fiskerflådens rentabilitet 1.1.8.
Inland capture fisheries 1.1.7.
Oversigt 1.2.2.
Overview 1.2.2.
Beskæftigelsen i fiskeriet 1.2.3.
Employment in fisheries 1.2.3.
Udviklingen i de fiskeriafhængige regioner 1.2.4.
Developments in fisheries-dependent regions 1.2.4.
Beskæftigelsen i fiskeforarbejdningssektoren 1.2.5.
Employment in fish processing 1.2.5.
Forarbejdningssektorens afhængighed af EU-fiskeriet
Dependency of the processing sector on the EU fishing industry 1.2.6.
Økonomisk oversigt over EU-fiskeriet
Economic overview of EU fisheries
Indledning: Tilgængelige oplysninger
Introduction: availability of data
Når det drejer sig om forvaltningen af fiskeressourcerne, indsamles der regelmæssigt statistiske data, som fremsendes til Kommissionen i henhold til Fællesskabets forordninger, og Kommissionen har et nært samarbejde med en veletableret international videnskabelig organisation (ICES). Der foretages derimod ingen systematisk indsamling og analyse af økonomiske data vedrørende fiskerisektoren ud over prisdata for visse fiskearter, der sorterer under den fælles markedsordning for fiskerivarer.
In contrast to the situation regarding the management of fisheries resources, where statistical data is regularly collected and transmitted to the Commission according to Community regulations and the Commission works closely with a well-established international scientific organisation (ICES), there is no systematic collection and analysis of economic data relating to the fisheries sector, apart from price data for certain fish species coming under the common market organisation for fisheries products.
Rådet vedtog i juni 2000 at medtage økonomiske data i forordning (EF) nr. 1543/2000 om indsamling af data, der er nødvendige til forvaltning af den fælles fiskeripolitik, men denne del af forordningen skal først anvendes fra 2004.
The Council agreed in June 2000 to include economic data within the scope of Council Regulation (EC) No 1543/2000 on the collection of data essential to the manage ment of the common fisheries policy but this part of the regulation will not become mandatory until 2004.
Mange af de data, der fremlægges i dette afsnit, særligt vedrørende situationen i de enkelte medlemsstater, er derfor baseret på oplysninger, som Kommissionen selv har kunnet fremskaffe eller har fået fra eksterne ad hocundersøgelser.
As a result, much of the data presented in this section, particularly in relation to the situation in individual Member States, is based on information available to the Commission through its own desk research or ad hoc external studies.
EU er en verdens største fiskerimagter og det største marked for forarbejdede produkter og akvakultur.
The EU is the world's third fishing power and the first market of processed products and of aquaculture.
I 1998 kunne værdien af den samlede produktionskæde, dvs. fiskeri, akvakultur, forarbejdning og afsætning, opgøres til ca. 20 mia. EUR, eller 0,28 % af EU's BNP.
In 1998, the value of the whole production chain, namely fishing, aquaculture, processing and marketing reached approximately EUR 20 billion, i.e. 0.28 % of EU GDP.
I 1990 udgjorde værdien af produktionen 18 mia. EUR, eller ligeledes 0,28 % af EU's BNP.
In 1990, the value of production was EUR 18 billion, also 0.28 % of EU GDP.
Flådens struktur
Fleet structure
I 1998 var der 99 170 registrerede fiskerfartøjer i EU-medlemsstaterne.
In 1998, there were 99 170 registered fishing vessels in EU Member States.
Den samlede maskineffekt var på lige under 8 mio. kW, og den samlede tonnage på lige over 2 mio. brt.
Total fishing power was just under 8 million kW, and the total tonnage was just over 2 million grt.
Grækenland havde med over 20 000 fartøjer (20 % af det samlede antal) den største flåde målt i antal, men over 93 % af disse fartøjer var under 12 m lange.
Greece had the largest fleet in terms of numbers, with over 20 000 vessels (20 % of the total), but over 93 % of these vessels were under 12 m in length.
Spanien har den andenstørste flåde med næsten 29 % af den samlede tonnage i EU, selv om 75 % af fartøjerne er under 12 m lange.
Spain has the second largest fleet with almost 29 % of the total tonnage of the EU.
For EU som helhed er 80 % af fartøjerne på under 12 m og 53 % på under
This is despite 75 % of the vessels being under 12 m in length.
9 m. Ser man f.eks. på Tyskland med i alt 2 373 fartøjer, tegner 12 store trawlere sig for næsten 50 % af flådetonnagen.
In Germany for example, out of a total of 2 373 vessels, 12 large trawlers represent almost 50 % of the fleet tonnage.
Kun i Nederlandene og Belgien er der flere fartøjer på over 12 m end på under.
Only in the Netherlands and Belgium are there greater numbers of vessels over 12 m than under.
Som helhed betragtet er EU­flåden på vej til at ældes, og der er kommet få nye fartøjer til i de senere år — kun 16 % af den samlede EU­flåde var indkøbt i de ti år før 1998.
On the whole, the EU fleet is an ageing fleet, with few vessels introduced in recent years — only 16 % of the total EU fleet had been purchased in the 10 years previous to 1998.
Områderne med forholdsvis nyere flåder er Nederlandene, Nord­frankrig, Finland og Belgien.
The regions with relatively newer fleets are the Netherlands, northern France, Finland and Belgium.
Mellem 1991 og 1998 mindskedes den registrerede EU­flådekapacitet nomi­nelt med 4,5 % i tonnage og 9,1 % i effekt, men i samme periode øgedes EU­flåden også ved to fiskerinationers, Sveriges og Finlands, tiltrædelse og Tysklands forening.
Between 1991 and 1998, there was a nominal reduction in the registered EU fleet capacity of 4.5 % in tonnage and 9.1 % in power, but during this period, the EU fleet was also increased by the accession of two maritime nations, Sweden and Finland, and the unification of Germany.
Baseret på EU­12­flåden i 1991 var tonnagen faldet med 8 % og effekten med 14,7 % i 1998.
Based on the fleet of the EU-12 in 1991, by 1998 tonnage had declined by 8 % and power by 14.7 %.
Gennemsnitlig tonnage (3)
Av. power (kW)
Π Data for 1997 for tonnage og effekt, data for 1999 for antal fartøjer.
) 1997 data for tonnage and power, 1999 data for number of vessels.
) Statistisk tonnage (blanding af brt, bt og nationale normer).
) Statistical tonnage (mixture of GRT, GT and national standards).
I EU-15-medlemsstaterne blev der i 1990 landet 6,38 mio. t fisk og i 1995 7,45 mio. t. Siden da er landingerne faldet lidt, til 6,3 mio. t i 1998 med en anslået værdi på 7,3 mia. EUR.
In the 15 Member States of the EU, landings of fish in 1990 were 6.38 million tonnes, rising to 7.45 million tonnes in 1995. Since then they have declined slightly to 6.3 million tonnes in 1998, with an estimated value of ECU 7.3 billion.
Set i verdenssammenhæng tegner EU-flåden sig for ca. 7,5 % (efter mængde) af de samlede fangster på havet.
Overall, the EU fleet accounts for about 7.5 % (by quan tity) of global marine capture fisheries.
Danmark lander ca. 30 % (1,9 mio. t) af den totale EU-mængde, men størstedelen herafer industrifisk og har en forholdsvis lav enhedsværdi.
Although Denmark lands some 30 % of the EU total by volume (1.9 million tonnes) most of this is used for reduction, and is of relatively low unit value.
I de fleste andre regioner, bortset fra Sverige, anvendes landingerne hovedsagelig til konsum og har en meget højere enhedsværdi.
With the exception of Sweden, in most other regions the land ings are utilised mainly for human consumption, and have much higher unit value.
Næst efter Danmark har Spanien de største landinger med 964 603 t, efterfulgt af Det Forenede Kongerige, Frankrig, Nederlandene og Italien.
After Denmark, Spain had the next highest landings, with 964 603 tonnes, followed by the UK, France, the Netherlands and Italy.
EU-fartøjer, overvejende britiske og spanske, landede 423 000 t uden for EU i 1998.
EU vessels landed 423 000 tonnes outside the EU in 1998, particularly from UK and Spanish vessels.
Der er i EU et voksende skel mellem udbuddet af og efterspørgslen efter fisk og fiskeprodukter, og det europæiske marked bliver i stigende grad afhængigt af import fra tredjelande.
There is a growing gap between Community supply and demand for fish and fish products, which generates increasing dependence of the European market on imports from third countries.
Underskuddet øgedes i perioden 1990-1999 med 63 % og beløb sig dermed til 8,6 mia. EUR, eller omtrent det samme som værdien af EU-landingerne. Målt i mængde steg importen imidlertid kun med 32 %, hvilket viser, at det drejer sig om en import med høj værdi.
The deficit increased between 1990 and 1999 by 63 % to reach EUR 8.6 billion, i.e. an amount equivalent to the value of the EU landings.
I 1997 var gennemsnitsværdien for de tons, medlemsstaterne landede, 995 EUR, for EU-akvakulturen 1 850 EUR og for EU-eksporten 1 167 EUR, mens gennemsnitsværdien for de importerede tons var 2 208 EUR.
In 1997, the average value of the tonnes landed by Member States was EUR 995, that of Community aquaculture EUR 1 850, that of the tonnes exported by the EU EUR 1 167, while the average of the imported tonnes amounted to EUR 2 208.
Sektoren har været forholdsvis stabil i de sidste ti år, med en produktion til en værdi afea. 10,3 mia. EUR i 1998.
The sector has been relatively stable throughout the last decade, with an output of about ECU 10.3 billion in 1998.
Spanien og Frankrig har de største forarbejdningssektorer efter værdi (svarende til 22 % og 20 % af produktionen), men også Tyskland og Danmark har en produktion til en værdi af over 1 mia. EUR pr. år.
Spain and France have the largest processing sectors by value (corresponding to 22 % and 20 % of output) but Germany and Denmark also produce over ECU 1 billion of output per year.
EU tegnede sig i 1997 for 4 % af den samlede akvakulturproduktion i verden og 8 % af havbrugsproduktionen. produktionen.
The EU accounted for 4 % of total world aquaculture in production in 1997, and 8 % of marine aquaculture production.
En nylig undersøgelse til beskrivelse af sektoren (2) viste, at produktionen fra havbrug i 1997/1998 var på 845 905 t med en værdi på over 1,36 mia. EUR.
A recent study to characterise the sector (2) found that in 1997/98 the production from marine aquaculture was 845 905 tonnes, with a value of over ECU 1.36 billion.
De største producenter er Frankrig (208 065 t), Spanien (208 065 t), Italien (157 719 t) og Det Forenede Kongerige (113 425 t), men målt i værdi er Frankrig og Det Forenede Kongerige de vigtigste med henholdsvis 359,1 mio. EUR og 350 mio. EUR.
The major producers are France (208 065 tonnes), Spain (208 065 tonnes), Italy (157 719 tonnes) and the UK (113 425 tonnes) but in terms of value, France and UK are the most important, with outputs of ECU 359.1 million and ECU 350 million respectively.
Omkring en tredjedel af havbrugsproduktionen efter værdi omfatter toskallede bløddyr. De største producentregioner er Galicien i Nordspanien (muslingeproduktion) og den franske vestkyst (østersproduktion).
About one third of the marine aquaculture production by value comprises bivalve molluscs.
fiskearter, der produceres i havbruget, er laks, havaborre og blankesten, ål og pighvar.
The main species offish produced by marine aquaculture are salmon, seabass and bream, eel and turbot.
Den samlede produktion heraf var på 181 929 t til en værdi af 793,8 mio. EUR.
Total production of these species was 181 929 tonnes with a value ECU 793.8 million.
Det dominerende produkt i sektoren er laks (navnlig i Skotland), efterfulgt af havaborre og blankesten i Grækenland. Irland er den eneste anden betydelige producent (overvejende laks).
The sector is dominated by the production of salmon (mainly in Scotland), followed by seabass and seabream in Greece; Ireland is the only other producer of note (mainly producing salmon).
Græske klækkerier er også en ret stor leverandør af ungfisk, som giver yderligere indtægter på 31,4 mio. EUR og udelukkende forbruges i akvakultursektoren.
Greek hatcheries are also a major supplier of juvenile fish, generating revenues of another ECU 31.4 million, all of which is consumed by the aquaculture sector.
Dambrugsproduktion er udbredt og findes til en vis grad i alle EU-medlemsstaterne.
Inland aquaculture production is widely practised, with some production in all EU Member States.
Produktionen skønnedes at beløbe sig til 605 mio. EUR i 1997/1998, svarende til 261 858 t. De vigtigste producerede arter er ørred og karpe.
The output of inland aquaculture was estimated to be ECU 605 million in 1997/98, corresponding to 261 858 tonnes. The main species produced are trout and carp.
Efter værdi tegner Italien sig for 22,4 % af EU-produktionen, efterfulgt af Tyskland med 14,5 %, mens også Frankrig og Danmark (hovedsagelig ørred og ål) er betydelige producenter, hvortil kommer Det Forenede Kongerige med en ørredproduktion, der efter værdi udgør 10 % af EU-produktionen.
Italy produces 22.4 % of EU output value and Germany 14.5 %, with France and Denmark (mainly trout and eels) also being significant producers, followed by the UK, with trout production accounting for 10 % of EU output value.
Ferskvandsfiskeri
Inland capture fisheries
Sektoren er imidlertid ikke af nær så stor betydning som andre fiskeriundersektorer, og dens produktion skønnedes i 1997 at ligge på i alt 106 600 t. Produktionen ser ud til at være steget med omkring 17 000 t over det sidste tiår.
However, the sector is not of major economic importance compared to other fishery sub-sectors, with an estimated total production of 106 600 tonnes in 1997. Production appears to have increased by about 17 000 tonnes throughout the last decade.
Fersk vandsfiskeri spiller kun en rolle i nogle få EU-lande.
Inland capture fishing is of significance in only a few EU countries.
Tyskland er langt den største producent med 52 000 t (næsten 50 % af hele produktionen), selv om en stor del heraf hidrører fra udsætning fra akvakulturanlæg.
Germany is by far the largest producer, with 52 000 tonnes (nearly 50 % of the total), although much of this is derived from re-stocking from aquaculture facilities.
Den økonomiske og finansielle situation og resultaterne for Fællesskabets fiskerflåde i perioden 1994-1999 (3) kan sammenfattes ud fra visse generelle karakteristika, men må derefter specificeres i betragtning af de betydelige forskelle mellem landene og flådesegmenterne.
The economic and financial situation and the performances of the Community fishing fleet during the period 1994-99 (3) can be summarised
Denne rapport dækker i øjeblikket ikke hele fællesskabsflåden, men et større udsnit, der er tilstrækkeligt repræsentativt for den.
This report does not cover at the present time all the Community fleet, but an important sample sufficiently representative of it.
Økonomisk og finansielt set er følgende generelt karakteristisk for fælles skabsflåden:
according to certain general characteristics, which have then to be specified in view of the important differences between countries and fleet segments.
— Høj kapitalintensitet: Den investerede kapital (4) pr. arbejdsplads i fiskerisektoren som sådan er generelt meget høj (tabel 2, kolonne 1).
(4) Invested capital: amount of the capital invested in the vessel at a
Der er ingen sammenlignelige data for andre erhvervssektorer.
Globally, from an economic and financial point of view, the Community fleet is characterised by the following.
Til sammen ligning er FBI (5) pr. arbejdsplads for økonomien som helhed anført (tabel 2, kolonne 2).
) per job in the fisheries sector as such is, in general, very high (Table 2, col. 1).
Investeret kapital: det kapitalbeløb, der på et givet tidspunkt er investeret i fartøjet.
As a comparison, the GFCF (5) level per certain moment.
Den bogførte værdi baseret på genanskaffelsesværdien er et mål for den investerede kapital; i nogle tilfælde er fartøjets forsikringsværdi taget som udgangspunkt for den investerede kapital.
The book value, based on the replacement value is a measure for the invested capital; in a number of cases, the insured value of the vessel has been taken as an approach for the invested capital.
Heri indgår således ikke årlige investeringer.
This does not involve therefore annual investments carried out.
— Meget høj værditilvækst pr. arbejdsplads: Der er i denne sektor en snæver forbindelse mellem den investerede kapital pr. arbejdsplads og værditil-
(5) GFCF: gross fixed capital formation.
væksten pr. arbejdsplads.
— Very high value added per job: there is a close relation in this sector between the level of the invested capital per job and the value added per job.
Med enkelte undtagelser er den værditilvækst, der skabes pr. arbejdsplads i fiskeriet, ikke alene større end i landbruget, men også større end i industrien (tabel 2, kolonne 3-5) og i økonomien som helhed trods det forholdsvis lave kvalifikationsniveau for arbejdspladserne i fiskerisektoren.
With some exceptions, the value added generated per job in fishing is higher not only than in agriculture but also than in industry (Table 2, cols. 3-5) or in the economy as a whole, despite the relatively low qualifi­cation levels for jobs in the fisheries sector.
Generelt gælder det imidlertid, at jo højere den investerede kapital er, jo lavere relativ værditilvækst skabes der.
In general, however, the higher the invested capital, the less relative value added is generated.
Indikatorer for kapitalintensitet og værditilvækst/beskæftigelse — 1999
Capital intensity indicators and added value/employment, 1999 1 000 EUR
Værditilvækst/beskæftigelse
Inv. cap./ FBCF/ Added value/employment empi. empi. Fisheries Tot. econ. Fisheries Agriculture
300-flåden EU-farvande
300s fleet EU waters
Partrawlere med flydetraw
Midw. pair trawl
NAFO-fartøjer
NAFO vessels