natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det drejer sig om margenerne i det europæiske monetære systems valutakursmekanisme, der er et frivilligtsystem for EU-lande, der ønsker at binde deres valuta til euroen.
These marginsare those of the European exchange rate mechanism, an optional systemfor member states which want to link their currency to the euro.
EU-lande. De nye EU-lande er forpligtet til at indføre euroen, men dekan tidligst gøre det i 2006 på grundaf kriteriet om valutakursen.
The newcomers are committed toadopting the euro, but cannot do sountil 2006 at the earliest because ofthe exchange rate criterion.
Startskuddet til fuldendelsen af Den Økonomiske og Monetære Union lødden 1. januar 1999, hvor euroen blevindført i 11 EU-lande: Belgien, Finland, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal,Spanien, Tysklandog Østrig.
The starting gun for full economic andmonetary union was fired on 1 January1999 with the launch of the euro in 11member states: Austria, Belgium, Finland, France, Germany, Ireland, Italy,Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Spain.
Grækenland, der ikke opfyldte Maastrichtkriterierne i første omgang, fulgteefter i 2001.
Greece, which couldnot initially meet the Maastricht criteria, followed in 2001.
Euroen blev officiel valuta i de deltagende lande den dag, de sluttede sigtil.
The euro became the official currencyof participating countries from the datethey joined.
Men der fandtes ingen eurosedlereller euromønter før den 1. januar2002.
But there were no notesand coins until 1 January 2002.
Enhver, der ønskede at betalei euro i overgangsperioden, skullebenytte et kreditkort eller et debetkort eller betale ved hjælp af en bankoverførsel.
Anyone paying in euro during that transitional period had to use a credit ordebit card or pay by bank transfer.
I starten var euroen således en »virtuel« valuta, der blev brugtaf erhvervslivet snarere end af denalmindelige forbruger.
Soinitially the euro was to all intents andpurposes a ‘virtual’ currency, mainlyused for business rather than everydaytransactions.
Tre lande — Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige— besluttede at holde sig uden for den førstebølge af euromedlemskab.
Three countries – Denmark, Swedenand the United Kingdom– decided tostay out of the first wave of euro membership.
Hvis desenere beslutter sig for at indføre euroen, skal også de opfylde Maastrichtkriterierne, og det samme gælder nye
If they eventually decide toadopt the euro, they too will have tocomply with the Maastricht criteria, aswill the new member states.
Alle EU-lande deltager i ØMU’en … men kun 12 har indført euroen tre andre har valgt ikke at gøre det, i hvert fald indtil viderede ti nye EU-lande indfører euroen senere.
but only 12 use the euro;three others have chosen not to, at least for now;the ten newcomers will adopt the euro later.
Navnene på lande og territorier kan ses påkortet bagest i denne brochure.
For the names of these countries and territories, see the map at the end of this booklet.
Den mest oplagte fordel ved euroen er, at den er bekvem at bruge for de rejsende.
The most obvious benefit of the euro is the convenience for travellers.
Besvær og udgifterved at veksle penge er forsvundet. Euroen gør det også nemmere at sammenligne priser, og det er godtfor konkurrencen og for forbrugerne.
The hassle and costs of changingmoney have disappeared.
Begrundelserne for at indføre euroen er dog af langt mere fundamental karakter.
The reasons for introducing the euro are much more fundamental, however.
Den økonomiske integration, som euroen fører med sig, vil på lang sigt være til fordel for konkurrencen, væksten og velfærden, fordi den vil gøre EU til et lavinflationsområde og sætte virksomhederne i stand til at handle mereeffektivt.
The additional integrationwill bring long-term benefits in competition, growth and prosperity, by ensuring a low-inflation environment and enabling business to trade more efficiently.
Udgifterne til at overføre penge til forretningsaktiviteter i andre lande er faldet, og virksomhedernebehøver ikke længere tegne en forsikring eller øge deres avance for at beskytte sig selv mod risikoen forkurssvingninger.
The cost of transferring money to do business in another country has come down and there is no needfor businesses to take out insurance or increase their profit margin to protect themselves against the risksof exchange rate fluctuations.
Disse udgifter svarede faktisk til en slags »skat« på forretningsvirksomhed og beløb sigtidligere til 1 % af BNP.
These costs were tantamount to a ‘tax’ on doing business and used toamount to 1% of GDP.
De er stort set forsvundet i dag, eftersom over 80 % af euroområdets handelforegår mellem dem selv.
They have largely disappeared because more than 80% of the trade of euro-areacountries is now with one another.
Virksomheder i euroområdet, der handler med resten af verden, har automatisk den fordel, at de benytter en international valuta.
Companies in the euro area that trade with the rest of the world have the automatic advantage of usingan international currency.
De kan ofte beskytte sig selv mod kurssvingninger ved simpelthen at fakturere deres kunder i euro.
They can often protect themselves against variations in exchange rates simplyby billing their customers in euro.
Det er meget nemmere at gøre, end det tidligere var at overbevise en kunde om,at han skulle betale i græske drakmer eller finske mark.
It is much easier to do that than it was in the past to persuade a clientto pay in Greek drachma or Finnish markka.
Handel er godt for vækst.Euroen fremmer handel.
Trade is good for growth.The euro is good for trade.
ØMU er andet og mere endeuroen
More to EMU than the euro
Den Økonomiske og Monetære Union indebærer, at deltagerlandene har forpligtet sig til at overholdeet sæt regler, der kaldes stabilitetsog vækstpagten.
Economic and monetary union meansrespecting a set of rules known as the Stability and Growth Pact.
Disse regler tjenertil at sikre, at økonomierne i EU ersunde og dermed kan give os enbæredygtig vækst.
These rulesare designed to keep the economies ofthe EU moving in the same directionand lead to sustainable growth.
Til det formål fremlæggereuroområdet de nødvendige oplysninger i form af et stabilitetsprogram.
Noneuro countries submit convergenceprogrammes.
De lande, der står uden foreuroen, fremlægger konvergensprogrammer, som indeholder et ekstrapunkt, nemlig oplysninger om, hvordan økonomien i disse lande klarersig i forhold til Maastricht-kriteriernefor deltagelse i euroen.
These contain an additional element: information on howthese economies are performing inrelation to the Maastricht criteria forjoining the euro.
Hvert år undersøger Kommissionenog EU-landene, om pagten er blevet
Each euroarea country provides the necessary information in the
Stabilitets- og vækstpagten forpligter samtlige EU-lande til at overholde princippet om offentlige budgetter, der er i balance eller tæt på balance på mellemlang sigt.
The Stability and Growth Pact commits all EU countries to the principle of budgets that are balanced ornearly balanced.
EU-landene må med andre ord ikke brugemere, end de tjener.
In other words, EU member states should not spend more than they earn.
På den måde kan de undgå de store offentlige gældsbyrder, der tidligere kunne bringe en regering ud i en situation, hvor den enten var tvunget til at hæve skatterne eller at skære ned påde midler, der bruges på borgerne og til investeringer.
That way theycan avoid the sorts of debt build-up which in the past have left governments either needing to increasetaxes or short of money to spend on their citizens and on investment.
Hvis den økonomiske vækst svækkes, falder skatteindtægterne, fordi virksomhederne klarer sig mindregodt, forbrugerne bruger færre penge, og staten må bruge flere penge på arbejdsløshedsunderstøttelse.Under sådanne omstændigheder kan det være berettiget at optage ekstra lån.
If economic growth slows, tax revenues dip because businesses are doing less well, consumers are spending less and governments need to spend more on unemployment benefit. Under these circumstances,some extra borrowing may be justified.
Men hvis budgetterne ersunde fra starten, er der gode muligheder for at holde underskuddet under 3 % af BNP.
However, if budgets are in a fundamentally sound position to startwith, governments should have enough leeway to keep their deficits below 3% of GDP.
Pagten er ikke en spændetrøje.
The Pact is not a straitjacket.
Den giver regeringerne mulighed for at overskride 3 %-grænsen undersærlige omstændigheder.
It allows governments to exceed the 3% margin in exceptional circumstances.
Økonomier kan løbe ind i vanskelige tider, uden at dette kan bebrejdes den siddende regering. Uforudsete hændelser kan ryste den internationale økonomi, f.eks. terroristangrebet på USA den 11. september 2001 eller olieprisstigningen forud for Irak-krigen i 2003.
Economies can run into hard times through no fault of the governments managing them.Unforeseen events can rock the international economy – for example, the terrorist attacks in the United States on 11 September 2001, or the oil price rise that preceded the war in Iraq in 2003.
Hvis et EU-land bryder pagtens regler uden nogen gyldig grund, så får det en advarsel med en opfordringtil at træffe korrigerende foranstaltninger.
If a member state does break the rules of the Pact without good reason, it will be warned to take corrective action very quickly.
Hvis der ikke sker noget, kan Europa-Kommissionen og de øvrige EU-lande påtvinge landet bestemte korrigerende foranstaltninger. Og hvis det ikke var grund nok til atfå rettet op på budgettet, vil det genstridige EU-land skulle deponere et ikke-rentebærende beløb hos Kommissionen.
Otherwise, the European Commission and the other EU countries may impose corrective measures.
Gør det pågældende land stadig ikke noget for at få orden i økonomien, kan det helt mistedet pågældende beløb. Grunden til dette er, at et uforholdsmæssigt stort underskud i ét EU-land kan fånegative konsekvenser for de andre.
If this were still notenough to persuade the member state to put its house in order, it could forfeit that money altogether.That is justified because an excessive deficit in one EU country can have negative effects on the others.
ECB fastsætter sine renter på et niveau, derefter bankens opfattelse vil holdepriserne i euroområdet i ro.
The ECB sets its rates at the level itbelieves will keep prices in the euroarea stable.
Denbestræber sig på at holde inflationenunder 2 % på mellemlang sigt ogsåledes holde en sikker kurs mellempå den ene side risikoen for deflationog på den anden side en uforholdsmæssig høj inflation.
It aims to keep inflationclose to but less than 2% in themedium term, thus steering a safecourse between the twin risks of deflation and excessive inflation.
Herudover holder Kommissionenkonstant øje med, hvad EU-landenegør for at øge den økonomiske integration på alle områder, det være sigpå finansområdet, forskning ogudvikling, energi eller transport.
In addition, the Commission constantlymonitors how member states are meeting targets for integrating the EUeconomy still further in every sectorfrom finance to research and development, from energy to transport.
Denundersøger også, om der er tagethensyn til de miljømæssige konsekvenser af økonomisk-politiskebeslutninger.
It alsochecks whether the environmentalimplications of economic policy decisions have been properly taken intoaccount.
Kommissionen overvåger desuden, hvilke fremskridt dersker med at skabe nye job og med atåbne arbejdsmarkedet for så mangesom muligt.
In addition, the Commissionmonitors progress in creating jobs andmaking the job market accessible to asmany people as possible.
Det overordnede mål erat sikre en holdbar vækst og skabe etsamfund, hvor der er plads til alle.
The overriding objective is to ensure sustainablegrowth and an inclusive society.
ECB forvalter også euroområdetsvalutareserver og har beføjelse til atsælge og købe udenlandsk valuta påde internationale valutamarkedermed det formål at påvirke vekselkursen på euroen.
The Bank also manages the currencyreserves of the euro area and has thepower to sell and buy foreign exchangeon international currency markets toinfluence the exchange rate of theeuro.
ECB har imidlertidikke nogen fast mening om, hvadvekselkursen bør ligge på.
However, it does not have a setview of the appropriate level of theexchange rate.
Bankensarbejde fokuserer på inflation.
Its policy focus is oninflation.
Med stabile priser følger stabile økonomiske rammer, og Den Europæiske Centralbank (ECB) spiller en nøglerolle for fastholdelsen af denne stabilitet i euroområdet.
Stable prices create a stable economicenvironment, and the European Central Bank (ECB) plays a crucial role inachieving this stability for the euroarea.
Banken udfylder denne rolle ved at fastsætte derentesatser, den benytter som led i
It does so by setting the interestrates it uses in its dealings with banks,and these in turn act as a baseline forall euroarea interest rates.
Vækst skal være holdbar.
Growth must besustainable.
ECB, der har hovedkvarter i Frankfurt, udgør midtpunktet i Det Europæiske System af Centralbanker(ESCB).
Headquartered in Frankfurt, the European Central Bank is the hub of the European System of Central Banks(ESCB).
Alle centralbanker i EU deltager i ESCB.
All EU central banks are partof the ESCB.
Det betyder, at de allehar et ord at skulle have sagt, når derf.eks. skal tages stilling til, hvilkenteknologi der giver virksomheder ogbanker mulighed for at flytte pengerundt mellem EU-landene så effektivt som muligt.
This gives all of them asay, for example, in the choice of technology to ensure that businesses andbanks can move money efficientlyacross the EU.
Det er dog kun euroområdets centralbanker, der bliverkonsulteret, når ECB fastsætter rentesatser for euroområdet.
However, only the euroarea central banks are consulted whenthe ECB sets interest rates for the euroarea.
Centralbankerne brugerogså i stigende grad euroen paralleltmed dollaren som reservevaluta, dvs.den reserve af konvertibel valuta somde gemmer for at kunne bruge itilfælde af monetære kriser.
The impact of the euro used alongside the dollar by centralbanks as a reserve currency, i.e. thestore of convertible currency they keepfor monetary emergencies.
Lave rentesatser giver billigereboliglån.
Lower interest rates meancheaper mortgages.
Forandringerne var tydelige på definansielle markeder straks efter euroens indførelse som »virtuel« valuta i1999.
Change was evident in financial markets as soon as the euro was introduced in ‘virtual ‘ form in 1999.
I de fleste tilfælde kunne regeringerne i euroområdet med detsamme slippe billigere i renter af depenge, de lånte.
On the onehand, they were operating in a stable,low-inflation environment which keepsinterest rates low.
Det skyldtes, at depå den ene side nu kunne operereinden for nogle stabile rammer medlav inflation, hvilket holder renteniveauet nede, og på den anden sidekunne de nu optage lån i en megetlikvid valuta, dvs. en valuta, for hvilken der altid er masser af købere ogsælgere.
On the other, theywere borrowing in a highly liquid currency, in other words a currency forwhich there are always plenty of buyers and sellers. Lively demand keepsinterest rates competitive.
En livlig efterspørgsel skaber konkurrencedygtige rentesatser.Lavere rentesatser holder udgifternetil gældsafvikling nede og giver regeringerne bedre muligheder for atsænke skatterne eller for at afsætteflere penge til f.eks. sundhedsvæsen,pensioner, sociale ydelser eller infrastrukturer.
Lower interest rates keep the cost of debt repayment down and leaves governmentsmore room to reduce taxes or moremoney to spend on health, pensions,social welfare or infrastructure.
Erhvervslivet og forbrugerne har ogsåhaft fordel af euroens indførelse.Lavere rentesatser gør det billigerefor virksomhederne at investere oggør det billigere for huskøbere atoptage boliglån.
Businesses and consumers benefit too.Lower interest rates make investmentmore affordable for businesses andmake mortgages cheaper for housebuyers.
Også andrelande, både i og uden for EU, optager lån i euro.
Othercountries, both in and outside the EU,are borrowing in euro as well.
De kan også udnytte
They canreap some of the same benefits fromthe fact this is a liquid, internationallyrecognised currency.
Sedler og mønter gør euroen håndgribelig
Notes and coins make the euro real
For den brede befolkning blev Den Økonomiske og Monetære Union en håndgribelig realitet, da sedler ogmønter i euro blev indført den 1. januar 2002.
For the general public, economic and monetary union made a really tangible impact only when euro notesand coins were introduced on 1 January 2002.
Der findes sedler med syv forskellige værdier og mønter medotte forskellige værdier.
There are notes of seven different values and coins of eightdifferent values.
Den ene side af mønterne er fælles for hele euroområdet, mens den anden side bæreret motiv, som er valgt af det land, der har udsendt mønten.
Each coin has a European design on one side and on the other a symbol of the countrywhere it was issued.
Sedlerne har til gengæld ingen nationale motiver.
The notes, on the other hand, have no national features.
Alle eurosedler og euromønter kan — uanset hvor de er udstedt — benyttes overalt i euroområdet og ogsånogle steder uden for euroområdet.
Euro notes and coins, regardless of where they were issued, can be used everywhere in the euro area and in some other countries too.
Da borgerne i euroområdet havde fået eurokontanterne i hånden, blev det klart for dem, hvor meget nemmere det nu var blevet at rejse, og at den fælles valuta havde forøget deres købekraft.
Once citizens of the 12 euroarea countries had the cash in their hands and pockets, it brought home to themhow much easier travel had become, and how it has added to their purchasing power.
Før euroens indførelse kunne vekselgebyrerne udgøre så meget som 1 % af de samlede udgifter til en ferie. Det kunne kosteendnu mere for folk, der besøgte flere lande og kun vekslede mindre beløb hver gang.
Before the euro wasintroduced, the cost of changing money could amount to 1% of the cost of a holiday, and significantly morefor someone visiting several countries and changing only small sums of money each time.
Hertil kommer nye EU-regler for gebyrer ved hævning af kontanter i pengeautomater, ved betaling med kreditkort og ved overførsel af euro til et andet land.
All this has been facilitated by EU rules on charges for withdrawing euro from cash machines, for paying bycredit card and for transferring euro to another country.
Disse gebyrer er faldet kraftigt eller fuldstændig forsvundet.
These charges have come down sharply or disappeared altogether.
Euromønterne har et nationaltmotiv på den ene side — detrepræsenterer et Europa forenet iforskellighed.
Euro coins reflect Europe’s unityyet diversity: one side of eachcoin has a national design.
Den økonomiske integration i EU erblevet gennemført via en serie aflogiske skridt. For at få det fuldeudbytte af toldunionen havde EUtydeligvis behov for et fælles indremarked.
European economic integration hascome about in a series of logical steps.To realise the full potential of the customs union, the EU clearly required asingle market.
Og det indre marked giverbedst mening for mange lande, nårhandelen foregår i en fælles valuta.
And the single marketmakes most sense for many countrieswhen trade is conducted in a single currency.
Der findes fortsat bureaukratiske hindringer for handel med andre tjenesteydelser, og Kommissionen tilskynder virksomhederne i disse branchertil at overvinde hindringerne ved selvat aftale adfærdskodeks, der dækkerhele EU.
There are still bureaucratic barriers totrade in other services too, and the Commission is encouraging serviceproviders to overcome these obstaclesby adopting European codes of conduct.
Kommissionen forsøgerogså at tilskynde den offentlige sektor i EU-landene til at gøre mere forat tiltrække tilbud fra virksomheder iandre lande, når de køber varer ogtjenesteydelser.
It is also pushing the public sector to do more to attract bids from companies in other countries when buyinggoods and services.
Den ekstra konkurrence kunne sikre den offentlige sektor en besparelse på 1 %.
The extra competition could save the public sector 1% ofwhat it spends.
Der skal gøres mere for at fåsat skub i udviklingen af det indremarked for tjenesteydelser og for atfremme den digitale økonomi og stimulere iværksætterånden og innovationslysten.
More needs to be done to unlockthe potential of the single market inservices and to promote the digitaleconomy, entrepreneurship and innovation.
Og det er vigtigt at modstå enhver fristelse til at fravige kravet om sunde offentlige finanser.
Pressures to backslide on soundpublic finances must be resisted.
Tjenesteydelser
Finishing the work on services
For at holde gang i væksten er detogså vigtigt for EU-landene at udnytte deres potentiale på den digitalefront. EU-landene har allerede aftalt,at adgangen til internettet skal værehurtig, billig og sikker, og der vil bliveafsat store beløb til at sikre, at denbrede befolkning lærer at brugeinternettet.
Unleashing Europe’s digital potentialis equally vital to continuing growth.EU governments have already agreedto ensure that access to the Internet ischeap, fast and secure and to investheavily in providing people with Internet skills.
EU-landene bestræbersig også på at fremme en lang rækkeonline-aktiviteter såsom e-handel,offentlige tjenester på nettet, onlinesundhedstjenester, europæisk indhold og kultur på nettet samt brugenaf intelligente teknologier til attackle flaskehalse i trafikken.
The EU is also working tostimulate a whole range of online activities such as e-commerce, onlinegovernment services, online health services, European web content and theuse of intelligent technologies to tackletransport bottlenecks.
Større integration inden for finansielle tjenesteydelser vil bringe betydelige fordele med sig.
More integration of financial serviceswill bring measurable benefits.
Der kunne f.eks.spares 0,3 % af BNP ved at gøre detnemmere for virksomheder at udstede aktier og obligationer som etalternativ til låntagning.
Forexample, making it easier for companies to issue shares and bonds as analternative to borrowing could save0.3% of GDP.
Hvis der bliver skabt et reelt indre marked forværdipapirer, kunne det alt i altforøge bruttonationalproduktet medmindst 1,1 % og beskæftigelsen medet halvt procentpoint.
The creation of a trulysingle market in stocks and shareswould, overall, add at least 1.1% to GDP and increase employment by halfa percentage point.
Med en virkeligintegration af bankmarkedernekunne der opnås en besparelse på1,5 % af BNP.
If banking marketswere truly integrated, that could save1.5% of GDP.
Der er allerede sket
Much has already beenachieved and the remainder is due forcompletion by 2005.
Europa-Kommissionen forsøger at få løst alle disse problemer,dvs. mindske de bureaukratiske formaliteter, sikre nemmere adgang tilstartkapital og indføre et billigere ogmere effektivt patentsystem.
Unlocking entrepreneurialpotential problems – to cut red tape, provide easier access to start-up capital and introduce a cheaper and more efficientpatent system.
Teknologigabet skal lukkes
Closing the technology gap
Der er behov for en mentalitetsændring og for at fjerne hindringerne foroprettelse og udvikling af nye virksomheder.
It is important to change mindsets andremove the barriers to creating anddeveloping new businesses.
Europæerne halter bagefter amerikanerne på dette punkt.Europæerne føler sig mere tryggesom lønmodtagere end som selvstændige erhvervsdrivende. Ikke destomindre er jobtilfredsheden størstblandt dem, der driver egen virksomhed.
Europeanslag behind Americans in this area:Europeans are more comfortable inemployment than being self-employed.Yet job satisfaction is higher amongthose who run their own businesses.
Når europæere kaster sig ud i udviklingen af nye virksomheder, er der entendens til, at disse virksomhedervokser langsommere end tilsvarendevirksomheder i USA.
When Europeans do start new ventures, these tend to grow more slowlythan their American counterparts.