natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen påpeger i sin nylige rapport Strate­gier for job i informationssamfun­det, at det er foruroligende, at Internet er tre gange mere udbredt i USA end i EU.
What is alarm­ing, the Commission stressed in a recent report entitled Employ­ment Strategies in the Information Society, is the fact that the rate of Internet penetration in the EU only represents one­third of that in the US.
Risikoen for soci­al udelukkelse er foruroligende høj, idet internetbrugerne kun tæl­ler få arbejdstagere med en gen­nemsnitlig eller lav indkomst.
The risk of social exclu­sion is reaching an alarming level, with those earning average or lower than average incomes not using the Internet.
Internationale sammenligninger viser, at næste generation af arbejdstagere i Europa ikke besid­der samme vigtige kvalifikationer som i resten af verden.
Comparisons at international level show that, in Europe, compared to their inter­national counterparts, the next generation of workers will not have key skills.
Der er alle­rede i dag en kvalifikationskløft, men i 2002 kan manglen på IT­spe­cialister nå helt op på 1,6 millioner arbejdspladser i Vesteuropa.
The qualification deficit already exists today, and the lack of specialists in IT could reach 1.6 mio jobs by 2002 in Western Europe.
EU opfordrer alle EU­lande til inden den 19. juli 2001 at opfylde de krav, der stilles til elektroniske signaturprodukter: EFT L 13,2000.
The EU calls upon the Member States to meet essential require­ments specific to electronic­signature products before 19 July 2001: OJ L
der for brugervenligt udstyr, så handicappede får bedre jobmulig­heder. 3.
By the end of this year, social partners should set framework conditions and practi­cal arrangements l'or teleworking to become widespread.
Der bør oprettes bruger­venlige netsteder med oplysninger om borgerlige rettigheder og offentlige tjenester, der bør tilby­des offentlig internetadgang og IT­kurser i alle lokalsamfund, f.eks. på biblioteker og posthuse, og der bør gøres brug af e­administration, som — uafhængigt af tid og sted — kan give borgerne adgang til offentlige oplysninger og tjenester. 4.
Set up citizen­friendly Internet sites with information on civil rights and public services, public Internet access points plus on­site Information Society train­ing in all communities, for exam­ple in libraries or post offices; e­administration can overcome barriers of time and distance and give citizens public information and services when and where they want them. 4.
Iværk­sætterånden bør fremmes gennem en skattepolitik, der belønner risi­kovilje, især ved aktieoptioner og samarbejde mellem erhvervslivet og forskningsinstitutioner, og der bør indføres offentlige program­mer for at fremme små og mellem­store virksomheders brug af IT.
Encourage entre­preneurship through fiscal poli­cies rewarding risk taking, espe­cially regarding stock options and industry­research collaboration, and promote the use of Informa­tion Society tools by small and medium­sized enterprises (SMEs) in public programmes.
Kommissionens Strategier for job i informationssamfundet er et sup­plement til e­Europe­initiativet (se nedenfor): KOM(2000) 48 endelig udg.
The Com­mission's Strategies for jobs in the Information Society complement the e­Europe Initiative (see below):
EU­institutio­nerne har selv været nødt til at acceptere løsninger, der ikke er optimale, f.eks. brug af sekundær­domænerne .eu.int og .cec.be.
The EU Institutions themselves had to adopt the sub­optimal solutions of .eu.int and .cec.be.
Mange private selskaber og andre organisationer lader sig registrere på World Wide Web i de eksisteren­de topdomæner i USA (f.eks .com) og i en række andre topdomæner, blandt andet Niue (.nu) og Tonga (.to).
Many companies and organizations seek registrations in the World Wide Web in the US­based existing TLDs, such as .com, and in other TLDs elsewhere, such as Niue (.nu) and Tonga (.to).
Det gør det svært at sikre, at europæisk lov og politik på områ­der som konkurrence, databeskyt­telse, intellektuel ejendomsret og forbrugerbeskyttelse overholdes på tilfredsstillende vis: KOM(2000) 153
COM(2000) 153 fin., http://curopa.cu.int/ comm/information_society/policy/internet/i ndex_en.htm All interested parties are invited to address their comments to: infso­dot­eu­consull@cec.eu.int, fax (32­2) 29­539
»Vidensnet« eller »samarbejdsnet« er godt på vej til at blive grundpillen for innovation og produktion i den nye økonomi.
'Knowledge networks', or 'collaborative networks', are fast becoming the basic units for innovation and production in our new economy.
Virksomhederne indgår i dag i diverse net, f.eks. en forsyningskæde, formidlere af teknologioverfør­sel, bestyrelsesmedlemmer og investorer, som alle bidrager til virksomhe­dens viden. »Vidensnet« bør ses som en mulighed, der kan mindske afstan­den mellem informationsudbyder og ­bruger og hjælpe med at udnytte eksterne ressourcer.
Com­panies are embedded within networks, such as the supply chain, techno­logy transfer brokers, boards members and investors, which all contribute to the corporate knowledge. 'Knowledge networks' should be seen as a scheme, which would permit the way between the supplier and user of information to be shortened and help valorise external resources.
En række hindringer må dog overvindes, f.eks. at mange erhvervsledere har for lidt kendskab til informations­ og kommuni­kationsteknologi.
However, certain barriers, such as the low degree of information and communications technology literacy among heads of industrial compa­nies, must be overcome.
En undersøgelse behandler 18 casestudies fra seks EU­lande Og Canada: Kat.: CO­25­99­253­EN­C, 81 s., 43 €.
A study looks at 18 case studies from six EU Member States and Canada: Cat.:CO­25­99­253­EN­C,8i pp., €43.
Kommissi­onen retter følgende henstillinger, når det gælder uddannelse, beskæf­tigelse, samfundet og erhvervslivet: 1. Alle skoler bør tilsluttes Internet inden udgangen af 2002. og alle undervisere bør have de kvalifika­tioner, der kræves i informations­samfundet. 2.
Ihe Commission recom­mends lhe following in the fields of learning, working, society and enterprise: I. Link all schools to the Internel by 2002, and ensure that all teachers possess the key Information Society skills. 2.
Alle arbejdstagere bør have mulighed for at erhverve IT­kvalifikationer. der bør etable­res en fleksibel ramme for distan­cearbejde, og der bør være standar­ endelig udg., http://europa.eu.int/comm/ information_society/policy/internet/index_en. htm Alle berørte parter bedes rette eventuelle kommentarer til: infso­dot­eu­consuIt@cec.eu. int fax (32­2) 29­53998.
Ensure that all workers have the opportunity to gain Information Society literacy, establish a flexi­
Netstederne om informationssam­fundet på Europa­serveren er ble­vet ændret. Kommissionens Gene­raldirektorat for Informationssam­
The Information Society pages on the Europa Server have been restructured.
Serien om fremtidsforskning Les cahiers de la cellule de prospective giver en forsmag på morgendagens opgaver.
The futurology series Les cahiers de la cellule de prospective give a pre­view of tomorrow's agenda.
En ny publikation handler om tek­nologi for demokratiet: At den enkelte deltager i demokratiet, er et vigtigt mål i samfundet i Europa.
A new edition looks at technology for democracy: The participation of individuals in democracy is a major goal of European society.
Hvordan kan ny informations­ og kommunikati­onsteknologi bidrage til at nå dette mål, hvad er faren, og kan EU gøre beslutningsprocessen mere demokratisk ved hjælp af disse instrumenter?
How can new information and communication technologies contribute to this aim, what are their dangers, and will the EU be able to make its decision­making process more democratic by en Europe: In using these instruments? La démocratie et la société de l'information French only: Cat.: CM­23­99­693­FR­C.il! pp.. €14.33.
Informationssamfundet skal være til gavn for alle borgere, husstande og skoler i EU, hver eneste virksomhed og myndighed.
Every EU citizen, every home and school, every business and administration must benefit from the Informa­tion Society.
Kommissionens e­Europe­initiativ går ud på hurtigst muligt at få alle i Europa koblet på nettet. Fokusområderne er: unge europæere og den digitale tidsalder, billigere adgang til Internet, fremskyndet e­handel, hurtigt Internet for forskere og studerende, sikker elektronisk adgang via smartkort, risikokapital til højteknologiske SMV'er, e­deltagelse for handicappede, sundhedssektoren på nettet, intelligent transport og det offentlige på nettet.
The Commission's e­Europe Initiative aims to bring everyone in Europe online as quickly as possible through: 'European youth into the digital age', cheaper Internet access, accelerating e­commerce, fast Internet for researchers and students, smart cards for secure electronic access, risk capital for high­tech SMEs; e­participalion for the disabled, healthcare online, intelligent transport, government online.
Alle disse tiltag tager sigte på konkrete, ambitiøse og presserende mål, som kræver en fælles indsats fra EU­landene, Kommissionen og borgerne: KOM(1999) 687 endelig udg., http://europa.eu.int/comm/ tis, fås kun på engelsk: Beatrice Grégoire. Europa­Kommissionen, INFO2000 Central Office.
All these actions focus on specific ambitious targets which need to be achieved urgently and for which a joint effort of the Member States, the Commission and citizens is required: COM(99) 687 fin., http://europa.eu.int/comm/iniOrmation_ society/eeurope/index_en.htm, e­mail: ecuropc@cec.cu.ini
Europa og 3. gennemførelse af en udbygget DLM­handlingsplan (1999­2004), hvor de europæiske borge­res adgangsmuligheder og finansiering af prioriteret virksomhed Står i centrum.
implementation of a reinforced DLM Action Plan (1999­2004), which will concentrate on access for the European citizen and funding priority activities.
Ønsker man al blive DLM­korre­spondent og jævnligt at modtage sidste nyt om elektronisk arkivsty­ring, henvises der til bekendtgørelserne fra DLM­korrespondenternes netværk ¡tå DLM's netsted: http://www.dlmforum.eu.org Yderligere oplysninger: INSAR, European Archives News. nr. 7: Gratis på DE/EN/FR: Europa­Kommissionen. Historical Archives. Office JECL 3/40. rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles, fax (32­2) 29­61095. e­post: archis@cec.eu.int
To become a DLM correspondent and receive regular updates on elec­tronic archives management, look for the announcement of the DLM correspondents network on lhe DLM­Wehsite: http://www.dlmfo­rum.eu.org For more information: 1NSAR. European Archives News, No 7: Free in DE/EN/FR: EC.
På den anden tværfaglige konference European DLM­Forum for Electronic Records (den 18.­19. oktober 1999 i Bruxelles) nåede man til enighed om tre spørgs­mål: 1. udvikling af en referencemodel til dokument­og arkivstyring i det offentlige (især meddelelse fra DLM til IKT­sektoren). 2. indførelse af et europæisk uddannelsesprogram med kursusmoduler i elektronisk dokument­ og arkivstyring (E­TERM) for sagsbehand­lere og arkivarer, forbedring af mulighederne for at erhverve kvalifikationer og rekruttere personale i
Ihe second multidisciplinary European DLM­Forum on Electronic Records (Brussels, 18­19 October 1999) brought consensus in three main areas of follow­up activities: 1. development ol' a reference model for managing documents and records in public administra­tions (special DLM­message to ICT­industry); 2. real­ization of a modular European training programme on electronic documents and records management (Ε­TERM) for administrators and archivists, improve­ment of skills and recruitment facilities in Europe; 3.
Køretøjsmonterede informations­ og kommunikationssystemer kan være til stor hjælp for bilister, men kan også forstyrre bilistens koncentration.
In­vehiclc information and communication systems can be very useful for the driver, but they can also distract the driver's concentration.
Kommissionen har udarbejdet en principerklæring for brugergrænseflader for sådanne systemer og rettet denne til de europæiske bilfabrikanter og underleverandører.
The Commission has worked out a statement of principles on human machine interface for such systems, addressed to the European motor manufacturing and supply industries.
Virksomhederne opfordres til at indgå en frivillig afta­le om en række væsentlige sikkerhedsforhold ved systemerne.
These enterprises are invited to agree voluntarily on some essential safety aspects of the systems.
Udformnin­gen skal frem for alt være forenelig med kørselsopgaverne, dvs. bilisten skal kunne bevare sikker kontrol over køretøjet, føle sig tryg ved systemet og være klar til at reagere på uventede situationer.
Their design must in all circumstances be compatible with the driving task: the driver must be able to maintain control over the vehicle, feel comfort­able and confident with the system and be ready to respond safely to unexpected occurrences.
Systemanvisningerne bør desuden tilskynde til sikkerhedsmæssigt forsvarlig og lovlig brug: ELT
System instructions should also discourage unsafe or illegal use: OJ L 19,2000.
Din helt personlige satellit
Your own personal satellite
Samarbejdet mellem EU og den europæiske post­ og telekonference blev indledt i 1997 og er endnu ikke fuldført.
The process of cooperation between the EU and the European Conference for Posts and Telecommunica­tions started in 1997 and is not yet complete.
En forlængelse vil gøre det muligt for Kom­missionen at videreføre det nyttige arbejde, der hidtil er lagt for dagen: KOM(1999) 745 endelig udg.
An extension would give the Commission the possibility of continuing the good work done so far: COM(99) 745 fin.
Computerstyret forsendelsesprocedure: Kommissionen vil indgå en aftale om udvidelse af det fælles kommunikationsnet og den fælles systemgræn­seflade (CCN/CSI) med Schweiz,Tjekkiet og de andre af EU's partnerlan­de, der er part i konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelses­procedure: KOM(2000) 29 endelig udg.
Computerized transit system: The Commission proposes to conclude an agreement for the extension of the common communication network/common system interface (CCN/CSI) with the Swiss Confeder­ation, the Czech Republic and each of the other non­EU partner countries, parties to the Convention of 20 May 1987 on a common transit procedure: COM(2000) 29 fin.
Søges: forurenere, der betaler
Wanted: polluters who pay
Handel med emissioner planter, og som påvirker udvikling, vækst, forplantning og adfærd i negativ retning.
Emissions trading affecting development, growth, reproduction and behaviour.
Handel med emissioner er et muligt økonomisk instrument for EU's poli­tik til bekæmpelse af klimaændringer. En sådan handel kan ved at tildele virksomheder emissionskvoter medvirke til at nedbringe emissioner.
'Emissions trading' is a potential economic instrument for climate change policy in the EU It could help reduce emissions by allocating quotas to companies for their emissions.
Virk­somheder, der nedbringer deres emissioner så meget, at de ikke opbruger deres kvote, kan sælger »overskuddet« til andre, som ikke har så let ved at nå deres mål.
Companies that reduce their emissions bv more than their allocated quota can sell their 'surplus' to others who are not able to maintain their limits so easily.
Dermed kan virksomheder, der sælger kvoter, opnå en ekstra indtjening ved at nedbringe emissioner.
Thus, companies selling quotas can make an extra profit when reducing emissions.
Kommissionen ønsker med sin grønbog om handel med emissioner af drivhusgasser inden for EU at øge vores kendskab til handel med emissioner.
The Commission's Green Paper on greenhouse gas emissions trading within the EU aims to improve our understanding of emission trading.
Kommissionen foreslår, at der etableres et system til handel med emissioner inden for EU fra 2005, for at man i EU kan opnå praktiske erfaringer, inden Kyoto­protokollens emissi­onshandel indledes i 2008: KOM(2000) 87.
The Commission proposes a limited EU emissions trading scheme by 2005 to enable 'learning by doing' prior to the Kyoto Protocol's emissions trading (from 2008):
Kommissionens liste over fælles politikker og foranstaltninger til redukti­on af drivhusgasemissioner (og styrkelse af Kyoto) omfatter energiforsy­ning og ­forbrug, transportpolitik, industrisektoren, affald, forskning og internationalt samarbejde: KOM(2000) 88.
The Commission's proposed list of common policies and measures to reduce greenhouse gases (and to reinforce Kyoto) covers energy supply and consumption, transport policy, the industrial sector, waste, research and international cooperation: COM(2000) 88.
Alle biler i EU skal inden længe udstyres med et egendiagnosesystem (OBD) til kontrol af udstødningsemissionerne: EFT L 44,2000.
All cars in the EU should soon be fitted with on­board diagnostic systems for emission control: OJ L 44,2000.
Omfatter også køretøjer med motorer med styret tænding: KOM(2000) 42 endelig udg.
This also includes vehicles with positive­ignition engines: COM(2000) 42 fin.
Inden 18. januar 2001 skal oplysninger om nye personbilers brændstoføko­ nomi og C02­emissioner gøres tilgængelige for folk, der køber ny bil i EU, så forbrugeren kan foretage et informeret valg. Et mærke med disse oplys­
By 18 January 2001, information on the fuel economy and CO; emissions of
Offentlige interessegrupper bør have ret til at handle, hvis de ansvarlige offentlige myndigheder ikke foretager sig noget (Århus-konventionen 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse): KOM(2000) 66 endelig udg., ninger skal anbringes synligt på eller i nærheden af hver enkelt ny person­bilmodel på salgsstedet: EFT L 12,2000.
Public interest groups should have the right to act where public authorities responsible for tackling environmental damage fail to act (1998 Arhus Convention on access to information, public participation in decision­making and access to justice): COM(20(X)) 66 fin.. http://europa. eu.int/comm/environmcnt/liability/index.htm Natura 200(1: http://curopa.eu.inl/comm/envi­ronment/nalure/home.hlm
Kommissionen foreslår indikatorer for yderligere integrering af miljøhensyn i den fælles landbrugspolitik: KOM(2000) 20 endelig udg.
Having explored different options for EU action, the Commission concludes that the most appropriate is a new framework directive on environ­mental liability.
Air Emissions — Annual topic update 1998: Gratis, fås kun på engelsk: Det Euro­pæiske Miljøagentur, Kongens Nytorv 6, DK­1050 København K, fax (45) 33 36 71 99, e­post: informalioncentre@eea.eu.int, http://eea.eu.int/
Air Emissions ­ Annual topic update 1998: Free in English only: EEA, Kongens Nytorv, 6, DK­1050 Copenhagen, fax (45­33) 36 71 99, e­mail: information.center@eea.eu.ini. http://www.eea.eu.inl
Nature conservation — Annual topic update 1998: Gratis, fås kun på engelsk: Det Europæiske Miljøagentur (se adressen ovenfor).
Nature conservation ­ Annual topic update 1998: Free in English only: EEA. see address above.
EU sætter fokus på ren luft: Fås gratis på alle officielle EU­sprog: Europa­Kommissio­nen, GD for Miljø, Informationskontoret, rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles, fax (32­2) 29­69560, e­post: envinfo@cec.eu.int
EU focus on clean air: Free in all lhe official EU languages: EC, DG Environment, Information Unit, rue de la Loi 200, B­1049 Brussels, fax (32 2) 29­695 60. e­mail: envinfo@cec.eu.inl
Kort over miljøprojekter i Grækenland, Spanien, Irland og Portugal, der har fået støtte fra Samhørighedsfonden (se tillægget, s. 2): Kat.:
Greece,Spain, Ireland and Portugal assisted by the Cohesion Fund (see our Supplement, p. 2); Cai.: CX­17­98­798­6L­(' (0L­ ES/DE/( ¡R/EN/FR/PT), 43 pp..€9.
Vurdering af livskvalitet i
Quality of Life in
Revideret ordning for tildeling af et
Revised EU eco­label award selleille: OJ ('25.20(H) (common posilion).
EF-miljømærke: EFT c 25.2000 (fælles holdning).
On adoption of the White Paper, Environment Commissioner Margot Wallström slated: 'We have now laid the foun­dations for an environmental liabil­ity regime for Europe.
EU sætter fokus på grønne jobs:
EU focus on green jobs: lice in all the
Risikostyring: Spørgsmålet om, hvornår og hvordan forsigtighedsprincippet skal anvendes, både i EU og internationalt, har afstedkommet en del debat.
Risk containment: The issue of when and how lo use the 'precau­tionary principle', both within the EU and internationally, is giving rise to much debate.
Beslutningstagerne står konstant i et dilemma, hvor de skal opveje enkeltpersoners, erhvervslivets og organisationers frihed og rettigheder mod behovet for at mindske risikoen for negative følger for miljøet samt for men neskers, dyrs og planters sundhed.
Decision­makers are constantly faced with the dilemma of balancing the free­dom of individuals, industry and organizations with the need lo reduce lhe risk of adverse effects to the environment, human, animal or plant health and safely.
Den ekstraordinære udvikling i kommunikationsteknologien har fremmet en øget bevidsthed om nye risici, endnu før forskerne har kunnet belyse problemet til bunds.
Enormous advances in communications tech­nology have fostered a growing sensitivity to the emergence of new risks, before scientific research has been able to fully evaluate the problems.
Forsigtighedsprincippet er på EU-plan kun beskrevet på ét område, nemlig i miljøafsnittet i EF-trakta-tens artikel 174. Derfor søger Kommissionen at: 1. fremme anvendelsen af forsigtighedsprincippet og integrere det i traktaterne og i EU-administrationen, 2. udarbejde ret ningslinjer for anvendelsen, 3. opbygge en fælles forståelse af, hvordan man vurderer og videre formidler oplysninger om risici, som videnskaben endnu ikke fuldt ud har kortlagt, og 4. at undgå uhensigtsmæssig anvendelse af for sigtighedsprincippet (protektionisme): KOM(2000) I endelig udg.
Currently at EU level the only explicit reference to the 'precautionary principle' is to be found in the environment title of the EC Treaty (Art. 174).Thus, the Commission seeks to: I. promote the use of the 'precautionary prin­ciple' and embed il in lhe treaties and in LU administrations; 2. establish guidelines for applying it; 3. build a common understanding of how lo assess and communicate risks when scientific data are still inadequate; 4. avoid unwarranted recourse to Ihe principle (protec­tionism): COM(2000) I fin.
Lovgivning på dette område vil give fælles reg ler, der kan sikre, at forureneren rent faktisk vil blive holdt ansvarlig for de miljøskader, han forvolder.
EU environmental policy: hup:// eiiropa.cu.inl/comni/environmenl/
I forbindelse med fastlæggelsen af et rammedirektiv for EU's vandpolitik har Kommissionen forelagt en første liste over prioriterede (farlige) stof­fer.
On the way to the EU Water Framework Directive, the Commission has drawn up an initial list of priority (dangerous) substances when monitoring EU waters.
Prioritetslisten, der starter med »alachlor« og slutter med »trifluralin«, er baseret på de farer, som vandøkosystemet og menneskers sundhed kan udsættes for via vandmiljøet. Man har med henblik på at finde frem til disse stoffer — i samarbejde med Fraunhofer Institute for Environmental Chemistry and Ecotoxicology — udarbejdet en procedure, som kaldes COMMPS (Combined Monitoring­based and Modelling­based Priority Setting).
The priority list, which starts with Alachlor' and ends with 'Tri­fluralin', is based on the risk to the aquatic ecosystem and to human health via the aquatic environment.
Den grundlæggende idé er at ordne de stoffer, for hvilke der fin­des tilstrækkelige data, i en bestemt rangfølge, afhængig af den relative risi­ko, de udgør for vandmiljøet, på en automatiseret måde og at anvende eks­perters vurderinger til den endelige udvælgelse af prioriterede stoffer.
The basic idea is to rank the substances for which sufficient data are available according to their relative risk in an automated manner and to apply expert judgement for the final selection of priority substances.
Fraunhofcr­undcrsøgclsen bygger på omkring 750 000 data om overvåg­ning af overfladevand og omkring 70 000 data om overvågning af sedimen­ter: KOM(2000) 47 endelig udg.
The Fraunhofer study moni­tored about 750 000 surface water items and about 70 000 items in sedi­ment: COM(2000) 47 fin.