natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På initiativ af Rei Afonso Henriquesfonden og med støtte af Trás-os-Montes e Alto Douro-universitetet lykkedes det atopnå EU-støtte til følgende formål:udarbejdelse af en tværkommunal fysiskplanlægning for området,oprettelse af enforening til markedsføring af Dourovindistriktet med deltagelse af 13byområder og andre organisationer ogsammensætning af en ansøgningspakkefor at få vindistriktet Alto Douro optagetpå UNESCOs liste over verdens kulturarv.
On the initiative of the Rei Afonso Henriques Foundation,and with thesupport of the University of Trás-os-Montes e Alto Douro,Community fundswere harnessed to:draw up anintercommunal regional developmentplan;create an association to promotethe Douro Wine Region that includes 13municipalities as well as other entities;and to draw up an application for theinclusion of the Alto Douro Wine Regionon the UNESCO World Heritage list.
Douro-floden er en af Nordportugalssymboler.Den starter i Castilla-León oggennemskærer hele Norte-regionen,førden løber ud i flodmundingen ved Porto.Men navnet “Douro”er først ogfremmest knyttet til verdens ældstevinregion med kontrolleretoprindelsesbetegnelse:Vindistriktet Alto Douro.
The river Douro is one of the symbols of Portugal’s Norte region.It flows from Castile-Leon right across the Norteregion as far as the Porto estuary.However,the name “Douro”isprimarily associated with the oldest“appellation contrôlée”wine-growingregion in the world:the Alto Douro Wine Region.Man’s unremittinglabours have transformed this vastslaty-soiled region into a realagricultural and landscape monument,“the sole immeasurable evidence withwhich we can amaze the world”,in thewords of Portuguese poet, Miguel Torga.
Mændenes ihærdige ogvedholdende arbejde har omdannet detvidtstrakte landskab med sineskiferholdige jorde til et landbrugs- oglandskabsmonument,“som enenestående og umåleliguomtvistelighed, hvormed vi kanforbavse verden”,som udtrykt af denportugisiske poet Miguel Torga.I detkulturrige vindistrikt Alto Douro medsine næsten 250 000 ha,hvoraf 20%anvendes til vinproduktion,fremstillesden enestående og verdenskendteportvin.Egnen er hjemsted for ikkemindre end 9 000 bedrifter.
The Douro Wine Region,acultural landscape of nearly 250,000hectares,20% of which is given over towine production,produces theexceptional and world-famous Portwine,providing a livelihood for nofewer than 9,000wine-growers.
Opførelsen af Dourovindistriktet som endel af den globale kulturarv viser,atfællesskabsmidlerne ikke kun anvendestil at finansiere infrastrukturer.Set fra Norte-regionens koordineringsudvalgssynspunkt viser initiativets succes,at derselv ved projekter med begrænsetfinansiering kan sammensættesløsninger,som kan bibringe regioner enstruktureret udvikling og fysiskplanlægning.
The Douro Wine Region’s inclusion in the World Heritage list shows that Community funds are not used only forfinancing infrastructure.The Norteregion’s coordination committeebelieves that the venture’s successproves that even projects like this,withmodest funding,can provide structuralsolutions for regional planning anddevelopment.
Grænseoverskridende fødevaresikkerhed
Crossborder food safety
Industrivirksomheder og myndigheder i den tysk-nederlandske Euregion Rhein-Maas-Nord har slået sig sammenom at skabe et grænseoverskridende kvalitetsmærke som garanterer levnedsmidlers sikkerhed og samtidigstyrker en nøglesektor i den regionale økonomi.
Producers and the authorities in the Germano-Dutch Euroregion of Rhein-Maas-Nord have joined forces todevelop a crossborder quality label to guarantee the safety of agricultural food products whilst boosting a keysector of the regional economy.
Nordrhein-Westphalen (Tyskland) ognederlandske Limburg.
German region of North Rhine/Westphalia and the Dutchregion of Limburg.
1.Der fastlægges en fuldstændigfødevarekædekvalitetskontrolproces, somvedtages i fællesskab afproducenter ogveterinærmyndigheder.
INTERREG programmesbetween Germany and the Netherlands benefit from a longtradition of cooperation and wellestablished cooperative structures.In fact it was here, in 1958, that the“Euroregion”(2)concept - now widespread in the European Union’s border areas- was firstapplied and launched.
De mange og hyppigelevnedsmiddelkriser, BSE, svinepest,dioxin, salmonella... , som Europa haroplevet i de seneste år, har imidlertidgjort forbrugeren mistroisk og vist,hvor udsatte landbrugs- oglevnedsmiddelsektorerne er.
However, the string of food crisesthat have hit Europe in the pastfew years, including BSE, classicalswine fever, and dioxin andsalmonella contamination, havemade consumers wary andhighlighted the fragility of thefarming and agrifood sectors.
2.Der oprettes en rækkegrænseoverskridende rådgivendeinstanser, som er specielt knyttettil produktionsforløbet i deforarbejdende virksomheder.
Agricultural food production,whether for human or animalconsumption, is a very importanteconomic sector in the Rhein-Maas-Nord Euroregion, which islocated on the borders of the
Hvad enten formålet er fødevarereller dyrefoder erlevnedsmiddelproduktion en megetvigtig erhvervssektor for Euregion Rhein-Maas-Nord, der ligger op ad
2.Cross-border advisory teamsare set up which are specificallyassigned to the productionchain in processing firms.
1958 og er en den ældste europæiske strukturfor grænseoverskridende samarbejde.
)The Gronau/Enschede Euroregion, founded in 1958, is Europe’s oldest cross-bordercooperation structure.
3.Der oprettes et fælleskommunikationsnetværk, der skalbeskæftige sig medsundhedsspørgsmål.
The Euroregion’s German and Dutch partners therefore decidedto take pre-emptive action, bylaunching a joint research anddevelopment project under INTERREG, for an integratedcross-border quality label in the
Seneste publikationer
Recent publications
Oversigt over 21 projekter, som EU harmedfinansieret i Østrig.
Anthology of 21 projects co-financedby the EU in Austria. .
Tilgængelig på tysk og engelsk (April 2003).
Available in German and English(April 2003).
Anden situationsrapport omøkonomisk og social samhørighed
Second progress report oneconomic and social cohesion
Projektet er suppleret med kurser ogerfaringsudveksling, der gør det lettereat løse problemer og analysere risici.Det forhold, at projektet drives af ettysk-nederlandsk partnerskab bidragerogså til at fremme den kulturelleudveksling i det erhvervsmæssigesamarbejde. Ved at styrke kvalitetenog sikkerheden kan projektetkonsolidere levedygtigheden af Euregionens sektor for levnedsmidlerog dyrefoder og samtidig forbedredens konkurrenceevne.
resolve problems and promoteunderstanding and risk analysis.The fact that it is led by a Germano-Dutch partnership alsoencourages a cross-culturalapproach to economic relations.By boosting quality and safety, theproject is expected to consolidatethe viability and competitivenessof the Euroregion’s agrifood andcattle feed sector.
Tilgængelig på de 11 officielle EU-sprog og 10 sprog for landene, somindgår i unionsudvidelsen.
The project also includesintegrated training and exchangesof experience, which help to
På opdagelsei et kandidatland
Discovering anaccession country
På opdagelsei en region
Discovering aregion
Hvilken rolle kan byerne spille i opbygningen af et solidarisk og fremgangsrigt Europa?
What role can cities play in building a cohesive and prosperous Europe?
Hvordan kan der tages bedre hensyn til byproblematikken i de europæiskepolitikker? InfoRegio Panorama har stillet disse spørgsmål til fire fremtrædenderepræsentanter for netværket »Cities for Cohesion« disse spørgsmål: Jean-Paul Huchon, formand for regionen Île-de-France (Frankrig), Manuel Royes I Vila, formandfor Diputacio di Barcelona (Spanien), Edgar Savisaar, borgmester i Tallinn (Estland)og Lord Smith of Leigh, formand for Association of Greater Manchester Authorities(Det Forenede Kongerige).
How can European policy better incorporate the urban dimension?
I mange af Europas byområder findesder et modsætningsforhold mellemderes kraftige vækst og udviklingen afvanskeligt stillede kvarterer i dissebyer.
In Europe, there is a contradiction inmany urban areas, between stronggrowth, on the one hand, and anincrease in the number ofneighbourhoods facing major difficulties,on the other.
Hvordan håndterer man bedstdenne problemstilling, der blokerer forøkonomisk og social samhørighed?
How is it possible to avoidthese dualities, which are an obstacle tosocial and economic cohesion?
Glimt fra Manchesters renoverede bycentrum.
Jean-Paul Huchon,Île-de-France have a cohesive Europe.
af deres fortrin og nærhed er bedststillet til at udarbejde effektivepolitikker, er der brug for finansielbistand fra EU.
Although Europe’s cities and regions are, byvirtue of their prerogatives and theirproximity, best placed to implementeffective policy, we need the Union’sfinancial support.
Jeg er overbevist om,at EU-fondene er det bedste værktøj,hvormed EU’s befolkning kanopmuntres til at udforme Unionen påen konkret og positiv måde.
I am convinced that European funds are the best means ofencouraging citizens to be positive andproactive in taking responsibility for Europe.
Enambitiøs europæisk regionalpolitik tilglæde for helheden med en kraftigbydimension, der både kan opfylde desærlige behov i de vanskeligt stilledeområder og samtidig udnytte detvækstpotentiale, som disse områderbesidder, er vejen frem.
An ambitious Europeanregional policy, benefiting all Europe’scitizens and with a strong urbandimension, is the way to meet thespecific needs of vulnerable areas andto make the most of the opportunitiesthat exist in these areas, which are themotors of growth.
I Greater Manchestersøger vi at opnå anerkendelse som»videncenter«, hvilket på mange måderafspejler målsætningerne fra Lissabonstrategien.
This is the way tomake the EU the most competitiveand dynamic knowledge-basedeconomy in the world, capable ofsustainable economic growth withmore and better jobs and greater socialcohesion.
Det indebærer ikke blotudvikling af vores færdigheder påforskningsområdet, men ogsåoverførsel af denneforskningskapacitet til lokale
In Greater Manchester weare building on our status as a‘knowledge capital’. In many ways thismirrors the goals of the Lisbon
EU’ssamhørighedspoli-tik bør i fremtideninddragebyproblematikken ialle sine former. Detdrejer sig omstrukturfondenesrolle, statsstøtten, transportpolitikken
The future of the EU’s cohesionpolicy must look atall aspects of theurban dimension ofcohesion policy.
Denne problematikgår i sandhed påtværs af hele EU,idet byområder ibåde Unionen og defremtidigemedlemsstater harstore interneforskelle.
This is a problemwith a genuine Community dimension, as urbanareas, not only inthe Union but alsoin the future Member States arefacing marked internal disparities.
Tallene fortæller ikke helesandheden. Regionerne er levesteder,hvor man ofte finder en koncentrationaf sociale, bymæssige og miljømæssigeproblemer.
Thestatistics do not reflect the reality onthe ground, where there is often aconcentration of social, urban andenvironmental difficulties.
Det er vigtigt, atudfordringerne fra denne skævevækstfordeling mødes politisk.
Policy musttake account of this challenge of theunequal distribution of growth.
Hvis viønsker et stærkt Europa, har vi brugfor en stærk samhørighed.
If wewant a strong Europe then we must
Det virksomheder, styrkelse af
This includes the
Ansvarshavende redaktør: Thierry Daman, Europa-Kommissionen, GD for Regionalpolitik
Editor: Thierry Daman, European Commission, Directorate-General for Regional Policy
Bladet udgives på EU’s 11 officielle sprog på internetadressen http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_da.htm og trykkes på genbrugspapir på 5 sprog
This magazine is available on the Inforegio web site in the 11 languages of the European Union: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm and is printed in five languages (English,
Det er efter min meningfarligt at antage, at regionalpolitikkenhar færdigspillet sin rolle.
Do you believe theseelements could serve as an inspiration,in a broader sense, for the Structural Funds themselves?
lokalbefolkningens knowhow ogbeskæftigelsesmæssige kvalifikationerog støtte til opstart af nyehøjteknologiske virksomheder. Detgør os i stand til at spille en større rollei den økonomiske udvikling af Greater Manchester ved at fremme sektorer ivækst og revitaliseringsordninger ibyerne.
Manuel Royes I Vila,Diputació de Barcelona developing our excellence in the fieldof research but also bringing thisresearch capability to local businesses,developing the skills of the localcommunity and graduates, promotingnew business start-ups and, as a result,playing a greater role in Greater Manchester’s economic developmentby promoting growth sectors, as wellas areabased regeneration schemes.
Europa-Kommissionen har iværksatdrøftelser om den økonomiske ogsociale samhørighedspolitiks fremtid.
The European Commission has initiateda consultation process on the future ofeconomic and social cohesion.
Ihvilken udstrækning mener De, atbyproblematikken skal spille en centralrolle i EU’s fremtidigesamhørighedspolitik?
To whatextent do you think the ‘urbanquestion’ should be at the heart offuture cohesion policies?
Den samarbejdsidé, der er indeholdt i EU’s URBAN II-initiativ, er i detstore hele meget positiv.
The concept of cooperation envisagedin the Community’s URBAN IIinitiative is fundamentally verypositive.
Det er meget vigtigt for regionerne,medlemsstaterne og samhørigheden pådet europæiske kontinent.
It is essential for our regions, ourcountries and our continent’scohesion.
Mellem 60og 80 % af EU’s befolkning bor i destore byområder.
Between 60 and 80 % of Europe’s population lives in majorurban areas.
Kommissionen harplaceret byproblematikken i centrumaf sine overvejelser.
The Commission hasplaced the ‘urban question’ at thecentre of its concerns.
Den bør spille enhovedrolle i den fremtidigestrukturpolitik gennem en tosporetmålsætning, nemlig ved at bidrage til atrevitalisere vanskeligt stilledebyområder på en bæredygtig måde ogopfylde Lissabon-målsætningerne vedat gøre EU til den mestkonkurrencedygtige økonomiomkring år 2010.
It must be at theheart of future structural policy, with adual objective: to help urban areas indifficulty to achieve lastingregeneration and to achieve the Lisbonobjective of making Europe theworld’s most competitive knowledgebased economy by 2010.
År 2003 er et særligvigtigt år.
The year2003 is a crucial year.
Kommissionen er netop ifærd med at udarbejde sine forslag tilsamhørighedspolitik efter 2006.
The Commissionis currently drawing up its proposalsfor cohesion policy after 2006.
Kan disse elementer efter Deres
These areareas where wealthand productivecapacity areconcentrated.
Vi synes om mange af elementernei URBAN: partnerskaberne, enintegreret fremgangsmåde, én enkeltfond og fleksibilitet.
We like many elements of URBAN:partnership, an integrated approach, a to limit European funds for areas have a lasting effect.
Polen: Indtræden
Poland:
Hvilken fremtid ser De for »Cities for Cohesion«?
How do you see the future of ‘Citiesfor cohesion’?
Hvordan planlægger De atudvikle og udvide Deres netværkfremover?
Do you plan to developand widen the network in the future?
er umådelig glade for, at andreorganisationer kan tilslutte siggruppen af byer for samhørighed ogarbejde for de samme målsætninger.
informal approach. And of course wewould be more than happy towelcome other organisations thatcould add their voice to the goals ofthe ‘Cities for cohesion’ group andshare its objectives.
Edgar Savisaar,Tallinn nuværende URBAN-initiativ er forlille, har for lille et budget og for fåprojekter.
However, asa model for the future we think thecurrent programme is too small in sizewith too small a budget and too fewprojects.
Dertil kommer, at selv omde områdebaserede projekter ervigtige, skal vi også væreopmærksomme på udviklingen afsærlige sektorer.
In addition, although areabased initiatives are important, wemust also pay attention to thedevelopment of specific sectors.
Netværket »Cities for Cohesion« fungerersom en platform for indbyrdes udvekslingog fælles aktioner mellem lokale ogregionale myndigheder i Europa.
The ‘Cities for cohesion’ networkfunctions as a platform for exchangesand joint actions between Europe’slocal authorities.
I juni 2002 tilsluttede 16 byer ogbyområder i EU sig »Cities for Cohesion«-manifestet.I denne tekst fremsatteunderskriverne ti hovedprincipper,der isammendrag siger,at der skal tages bedrehensyn til byproblematikken i denøkonomiske og socialesamhørighedspolitik.Der er isæropbakning til den centrale idé om behovetfor bedre integration af politikkerne istrukturfondene.
In June 2002,16 urban areas in Europesupported the ‘Cities for cohesion’manifesto.In this document,thesignatories stress 10 key principles forensuring that the urban dimension isbetter catered for in economic andsocial cohesion policy.There is aparticular commitment to one centralidea:the need for better integration ofpolicy through the Structural Funds.
Der er i øjeblikket kun to byer i tokandidatlande, som er medlem af voresnetværk: Tallinn og Prag.
At the moment there are only twocities from the accession countries thatare members of the network, Tallinnand Prague.
Medunionsudvidelsen håber vi, at andrebyer i andre medlemsstater vil sluttesig til os i arbejdet for at realisere defælles målsætninger.
With EU enlargement wehope that other cities from the new Member States will join us in pursuingour common goals.
Det er vigtigt athave i tankerne, at de lokale ogregionale repræsentationer kun udgør6 % af de kontorer, som ligger i Bruxelles og samarbejder med EU’sinstitutioner.
We think it isimportant to bear in mind thatregional/local representations formonly 6 % of the Brussels-based officeswhich are cooperating with the European institutions.
Hvis Unionen skal træffefornuftige og bæredygtigebeslutninger, er de nødt til at lytte tilalle de berørte partnere.
If the EU wantsto improve its decision-making it musthear all the stakeholders.
De lokale ogregionale partnerskaber skal i deresegenskab af direkte repræsentationerfor borgerne være til stede og høres forat hjælpe EU til at være meredemokratisk og tættere på borgerne.
As the directrepresentatives of the citizens, localand regional authorities need to bepresent and to make themselves heardin order to help the EU to becomemore democratic and closer to itscitizens.
Medlemmerne af »Cities for Cohesion« viloperere på to komplementære fronter.Man vil dels arbejde for at løse deproblemer,der er knyttet til kriseramtebydele,og samtidig styrke byernes rolle ien generel europæisk vækstproces.Denøkonomiske og den sociale udviklinghænger sammen set fra medlemmernessynspunkt.Man kan i den forbindelse kungive sig i kast med lokale koncentrationeraf fattigdom i byerne,hvis man arbejdermed større områder.Man vil for enhverpris undgå en ghettoeffekt.
Members of ‘Cities for cohesion’ wantto act on two complementary fronts:toresolve the problems of neighbourhoodsin crisis and to strengthen the role oftowns and cities in a general process of European growth.They believe thateconomic growth and socialdevelopment are linked.Consequently,the only way to tackle pockets ofpoverty in the cities is by supporting thewider territory.‘Ghetto effects’ must beavoided at all costs.
Nu ønsker »Cities for Cohesion« at tageendnu et skridt fremefter med fortsattedrøftelser omkring det politiske grundlag.Man vil gennem lokale myndighederstarte en række konkretesamarbejdsprojekter i byerne,dertilstræber den sammesamhørighedsmålsætning.
At present,while continuing to offerstimulating reflection on the substanceof policy,‘Cities for cohesion’ wouldalso like to take an additional step andset up,on the basis of urban localauthorities,concrete projects forcooperation which pursue this samecohesion objective.
URBAN-initiativeter helt bestemt etmeget vigtigtværktøj forudviklingen afbyerne. Og flere afdets kvaliteter, isærdet tættepartnerskab med lokale myndigheder,burde generelt give strukturfondeneinspiration. Jeg vil imidlertid gøreopmærksom på, at dette initiativ iforbindelse med udvidelsen ikke vilvære åbent for byer i de nyemedlemsstater.
Originally, ‘Cities for cohesion’stressed 10 key principles that shouldunderlie any future cohesion policy.We are now looking at the solutionsfor delivering these 10 key principles.We are placing emphasis on threeconcerns: the needs of urban areas, theopportunities presented by urbanareas for the regions and the European Union, and the resources available tothese areas. Our group has a very
Kommissionen har sagt,at det ikke er hensigtsmæssigt at åbneprogrammet for tiltrædelseslandene i deførste to år.
Nevertheless, I must remindyou that enlargement in 2004 will notmean that this initiative will be open tocities in the new Member States.
Det er imidlertid voresvurdering, at deltagelse i URBAN-initiativet vil give os helt uvurderligeerfaringer med koordinering af etfuldstændigt integreret program pluserfaring med etablering af stærkepartnerskaber.
The Commission has explained to us thatfor a two-year interim period it maynot be practical to open the newprogramme to the accession States.However, we feel that participation inthe URBAN initiative would provideus with invaluable experience inrunning a fully integrated programme,as well as in developing strongpartnerships.
Det er vores opfattelse,at hvis byerne i tiltrædelseslandeneudelukkes fra denne proces, vil vi bliveafskåret fra at opnå særdeles nyttigeerfaringer, som skulle lægge grunden tildet fremtidige arbejde.
We feel that if accessiontowns and cities are excluded from thisprocess we will be denied thisexperience and will not be able toundertake important groundwork forthe future.
De erfaringer,som vi kunne opnå gennem detteinitiativ, kunne hjælpe os til at starteprojekter af høj kvalitet, godtforvaltede, fuldt integrerede og medstærke partnerskaber istrukturfondsperioden efter 2006.
The experience we couldacquire under this initiative could helpus to create high-quality, wellmanaged and fully integrated projects
Det bemærkes,at Région Bruxelles-Capitalestøtter dette samarbejdsnetværk udenrent formelt at tilhøre det.
Note that the Brussels-Capital Region supports the network but is not a formalmember.
Begivenhed
Events
Den fremtidige forvaltning af strukturfondene:Hvilken ansvarsfordeling?
Future management of the Structural Funds:what division of responsibilities?
Hvordan kan man efter 2006 udvikle strukturfondenes driftsbestemmelser uden at skade værditilvæksten for Fællesskabets strukturpolitik og Kommissionens kontrolansvar?
Post 2006, how can the management of the Structural Funds be changed without compromising the Communityadded value of structural policy or the Commission’s responsibilities for control?
Den 3. og 4. marts 2003 debatterede over 500repræsentanter for nationale myndigheder, forvaltningsmyndigheder og lokale og regionale myndigheder dettekomplekse spørgsmål med Europa-Kommissionen.
On 3 and 4 March, more than500 representatives of national administrations, management bodies and local authorities met with the European Commission to discuss this complex issue.
Deltagerne sendte et klart signal: De ønsker forbedringer ogtilpasninger, men ingen radikale ændringer i forhold til tidligere.
The message from the participants was clear: they wantedimprovements and adjustments, but not a radical break with the past.
resultater og med politiske ogstrategiske målsætninger.
better for it to be more concerned withthe evaluation of results, and policyand strategic objectives?
inde til at se nærmere på de fremtidigeforvaltningsregler, understregede han isin indledning.
introductory address, he stressed thatas the 2000–06 programming periodreaches mid-term, it is now time tolook at the future rules ofmanagement.
Behov for ligevægt
A need for balance
Både ved arbejdet i workshops ogunder plenarforsamlinger hardebatterne været meget inspirerende. Ialt knap 250 delegerede deltog idrøftelserne, svarende til næsten hveranden af deltagerne.
The debates were lively, both in theworkshops and plenary session.Almost 250 delegates contributed,which was almost one in two.
Selv om mange forskellige synspunkterblev lagt på bordet, var der tohovedidéer, som fremstod særlig klart.
Although very diverse opinions wereexpressed, two key ideas emerged.