natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om de fleste forbrugere ikke er klare over det, transporteres størstedelen af verdens gods ad søvejen.
The three surface transport modes – road, rail and waterborne – are critical to driving Europe’s employment, prosperity and global exports.
Søtransport anvendes ved 90% af EU’s handel med tredjelande. Tilsvarende har EU’s skibsværftsindustri en årsomsætning på 20 mia. EUR og en arbejdsstyrke på 350 000 mand.
Aside from stimulating innovation and knowledge, technological advances in transport will have a positive impact on Europe economic and social integration.
Europas vejtransportsektor er kæmpemæssig.
Europe’s road transport sector is huge.
Mere end 12 mio. jobs er tilknyttet sektoren, der bidrager til Europas økonomi med en samlet årsomsætning på omkring 490 mia. EUR.
More than 12 million jobs are linked to it, which contributes approximately €490 billion in turnover to Europe’s economy each year.
Alene automobilsektoren ofrer hvert år omkring 19 mia. EUR på forskning og teknologisk udvikling og er dermed den største private investor i FTU i Europa.
The automotive sector alone spends some €19 billion each year on research and technological development, making it the largest private investor in RTD in Europe.
I lighed med situationen i andre industrialiserede verdensdele er Europas økonomi vokset parallelt med den ekspanderende vejtransportsektor.
Like other industrialised regions in the world, Europe’s economy has grown in parallel with its expanding road transport sector.
Men transportformerne rejser desuden nogle store udfordringer med hensyn til miljø, samfund og forskning, især på grund af en uophørlig stigning i transportbehovet.
But transport modes also raise major challenges for environment, society and research mainly due to an inexorable rise in transport demand.
For at imødegå disse udfordringer har EU sat fokus på fire målsætninger for forskningen i overfladetransport, nemlig at:
The EU has targeted four objectives in surface transport research to meet these challenges, namely to:
• forbedre konkurrenceevnen hos transportsektorens udstyrsproducenter og erhvervsdrivende samt ansvarlige for infrastrukturer
• improve the competitiveness of surface transport manufacturers, operators and infrastructure managers;
Omend søtransporten er blevet sikrere end for år tilbage – takket være indførelsen af strenge kontroller som følge af adskillige store ulykker – er der stadig plads til forbedring, navnlig hvad angår skibskonstruktion og sikkerhedsteknikker.
While transport by sea is safer than in years past – thanks to the introduction of strict controls prompted by several major accidents – there is still room for improvement, notably in vessel design and safety techniques.
EU-sponsorerede forskningsprogrammer medvirker stærkt til at fremme målene for søtransportsikkerhed og -pålidelighed som grundlæggende konstruktionskriterier – og ikke blot eksterne påbud – for skibsværfter og -rederier.
EU-sponsored research programmes strongly promote the goals of waterborne transport safety and security as basic design objectives – and not mere external constraints – for shipbuilders and operators.
Gennem brug af højtavancerede forskningsværktøjer og -analyser kan der opnås den rette balance mellem sikkerhed og ydeevne.
By exploiting state-of-the-art research tools and analysis, the right balance between costs, safety and performance can be achieved.
Olieudslip og ulovlig udledning af affald og kemikalier til søs er ikke de eneste trusler for verdenshavenes velbefindende.
Oil spillages and illegal discharges of waste and chemicals at sea are not the only threats to our oceans’ well-being.
Alene skibenes bevægelse gennem de syv have indebærer nemlig en risiko for at «inficere» det ene økosystem med organismer fra et andet.
The mere movement of ships across the seven seas carries a risk of ‘infecting’ one eco-system with the organisms of another.
Den utilsigtede befordring af organismer i f.eks. ballastvand og på skibsskrogene kan få alvorlige konsekvenser for artsrigdommen til havs.
The inadvertent transport of organisms in ballast water and on vessel hulls, for example, can have serious consequences for marine biodiversity.
Et aktuelt EU-forskningsprojekt beskæftiger sig med problemet ved at forske i: • behandling af ballastvand, således at mikroorganismer fjernes• reaktion på skibsulykker• teknologi til forbedring af inspektion, vedligeholdelse og reparation• nye typer maling, der ikke skader livet til havs.
Current EU research is addressing this problem by exploring: • treatment of ballast water to remove bio-organisms;• response to marine accidents;• technologies for improved inspection, maintenance and repair;• new paints that do not affect sea life.
• forbedre sikkerheden og pålideligheden af transportsektorens driftsfunktioner og serviceydelser
“Transport research leads to new products, processes and services, while creating a competitive edge for Europe in the global transport market place.
Antallet af trafikdræbte er uantagelig højt i Europa – en uhyggelig statistik, som forskningen sigter efter at bringe under kontrol.
Road-related deaths are unacceptably high in Europe – a stark statistic that research aims to bring under control.
Det EU-finansierede APROSYS-projekt arbejder på en teknologi til forbedring af den passive sikkerhed for fire kategorier af vejfarende: bilkørende, fodgængere og cyklister, motorcyklister samt lastvognskørende.
The EU-funded APROSYS project is developing technologies to improve the passive safety of four categories of road users: car occupants, pedestrians and pedal cyclists, motorcyclists and truck occupants.
I dette øjemed udvikler APROSYS nye kvæstelseskriterier og matematiske modeller af menneskekroppen, innovative kollisionstestdukker til afprøvning af sidetorpederingers kvæstelser af kvindelige trafikanter samt intelligente sikkerhedssystemer baseret på forbedrede virtuelle testteknologier. Endemålet?
To achieve this, APROSYS partners are developing new injury criteria and mathematical models of the human body, innovative crash-test dummies for side-impact testing of injuries to female occupants, and intelligent safety systems based on enhanced virtual testing technologies.
At nedbringe EU’s årlige trafikdrabsantal på 50 000 med 15 000. www.aprosys.com
To cut the EU’s annual 50 000 road-related fatalities by 15 000. http://www.aprosys.com
Men vejtransporten skaber også problemer for menneskers sundhed, sikkerhed og mobilitet. EU’s vejnet og byområder er overbelastede, idet trafikpropper koster Europa 2% af bruttonationalproduktet (BNP).
But road transport also creates problems for human health, safety and mobility.
Trafikulykker dræber tusinder hvert år.
Every year road accidents kill thousands.
Vigtige infrastrukturer såsom broer og tunneller er sårbare over for terroristangreb og kræver nytænkning i metoder til beskyttelse.
Critical infrastructure such as bridges and tunnels are susceptible to terrorist attack and require new thinking about ways to protect them.
Forurening er det mest påtrængende problem.
Most pervasive of all is the problem of pollution.
Luftforurening fra køretøjer koster Europa 1,7% af BNP eller 360 EUR pr. borger om året – for ikke at tale om de offentlige sundhedsomkostninger som følge af forureningsfremkaldte sygdomme.
Trafficrelated emissions costs Europe 1.7% of GDP or €360 per year for every citizen, not to mention the public health costs of pollution-induced diseases.
EU-forskningsprojekterne fokuserer ligeledes på en mere optimal søfartsmobilitet, hvad angår navigering og logistik samt nye foranstaltninger, der kan minimere forureningen fra skibe og de ødelæggende følger af olieudslip.
EU research projects also focus on more optimal waterborne mobility regarding navigation and logistics, and new measures to minimise maritime-related pollution and the devastating consequences of oil spills.
• øge mobiliteten af personer og gods gennem en bedre balance mellem alle tre transportformer.
• increase the mobility of people and goods via a better balance between all three surface transport modes.
EU’s forskningsprogrammer tager fat på alle disse problemer gennem udvikling af mere miljøvenlige og lydsvage motorer, køretøjer med bedre kollisionsbeskyttelse og sikkerhedsovervågningsudstyr, mere fleksible intermodale transportløsninger til aflastning af de overtrafikerede veje samt oprettelse af intelligente trafikstyringsnet, der kan spare både erhvervsdrivende og private tid og penge.
EU research programmes are addressing all these problems by designing cleaner and quieter engine technologies, more stringent crash-resistant vehicles and safety-monitoring systems, smoother intermodal transport options to get more vehicles off crowded roads and, finally, intelligent traffic-management networks that save industry and consumers both time and money.
Disse mål kræver en samordnet indsats fra alle berørte parter i forskningskredse og i transportmiljøet. Dette opnås via de nye teknologiplatforme for hver af transportformerne.
These goals demand a coordinated approach among all research and transport stakeholders, which is being achieved via the new technology platforms for each transport mode.
Det europæiske rådgivningsorgan for jernbaneforskning, ERRAC (European Rail Research Advisory Council) har rådgivet EU og den nationale planlægning af jernbaneforskningen siden december 2002. Det europæiske rådgivningsorgan for vejtransportforskning, ERTRAC, fremlagde sin strategiske dagsorden i januar 2005.
ERRAC – the European Rail Research Advisory Council – has guided EU and national rail research planning since December 2002.
ITER er et storstilet projekt på vejen mod udnyttelsen af fusionsenergi. Eksperimentet forventes i sin 35-årige levetid at ville koste omkring 10 mia. Euro.
The ITER project is a massive undertaking on the road to fusion power.
Resultaterne er af afgørende international interesse og det er derfor et virkelig globalt projekt.
Its results are of critical international interest and it is, therefore, a truly global project.
ITER-anlægget opføres på et europæisk valgt område i Cadarache i Sydfrankrig.
The ITER reactor will be built at the nominated European site at Cadarache in southern France.
Cadarache-anlægget fungerer i forvejen som et storstilet energiforskningscenter for den franske atomenergikommission.
The Cadarache site is already a large-scale energy research centre for the French Atomic Energy Commission.
Hovedkvarteret for det europæiske bidrag til ITER-projektet placeres i Barcelona, Spanien.
The headquarters for the European contribution to the ITER project will be situated in Barcelona, Spain.
Ideen om ITER som et internationalt eksperiment blev første gang foreslået i 1985 og begyndte som et samarbejde mellem det tidligere Sovjetunionen, USA, EU og Japan under koordinering af Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA).
The idea of ITER as an international experiment was first proposed in 1985 and started as a collaboration between the former Soviet Union, the United States, the European Union and Japan under the auspices of the International Atomic Energy Agency (IAEA).
I dag består det internationale konsortium af Folkerepublikken Kina, EU, Japan, Republikken Korea, Den Russiske Føderation og USA.
Today, the international consortium consists of the People’s Republic of China, the European Union, Japan, the Republic of Korea, the Russian Federation and the United States.
Flere lande forventes at tilslutte sig, efterhånden som ITER udvikles fra design til virkelighed.
Other countries are expected to join as ITER moves from design to reality.
Samarbejde
Collaboration
ITER blev fra begyndelsen konstrueret således, at det ville kunne opføres på ethvert af deltagerlandenes territorier.
ITER was designed so that it could be built on the territory of any of the participating countries.
Ved det endelige design af reaktoren blev der opstillet en række kriterier, som ethver potientiel placering af ITER skulle opfylde.
The reactor’s final design defined a list of criteria that any site for ITER would require.
Efter mange forhandlinger blev Cadarache udvalgt fra en kort liste med fire mulige placeringer rundt om i verden.
After much discussion, Cadarache was chosen from a shortlist of four possible sites around the world.
Anlægsstedet dækker et samlet areal på omkring 40 hektar med yderligere 30 hektar midlertidigt til disposition under opførelsen.
The construction site covers a total surface area of about 40 hectares with another 30 hectares available temporarily for use during building.
Blandt hovedkravene til ITER-anlægsstedet var en termisk kølekapacitet på omkring 450 MW og en kraftforsyning på op til 120 MW.
Key requirements for the ITER site included thermal cooling capacity of around 450 MW and an electrical power supply of up to 120 MW.
Man er klar til at påbegynde opførelsen og hvis alt går efter planen, vil det første plasma blive antændt på ITER i 2016.
Construction is ready to start and, if all goes to plan, the first ITER plasma will light up in 2016.
ITER er et multinationalt samarbejde mellem lande, der er involveret i fusionsforskning verden over.
ITER is a multinational collaboration between countries involved in fusion research worldwide.
Projektet fungerer på basis af konsensus mellem deltagerne.
It operates by consensus among the participants.
Med dette projekt bliver den europæiske forsknings- og udviklingsmodel, der med JET har haft succes i Euratom fusionsprogrammet, på en måde udvidet til at omfatte hele verden.
In a way, it extends the European research and development model that has enjoyed success in the Euratom fusion programme with JET to the whole world.
Udviklings- og ingeniørarbejdet i relation til ITER førte til et detaljeret design, der blev afsluttet i 2001.
Conceptual and engineering studies for ITER led to a detailed design that was finalised in 2001.
Designet blev understøttet af et stort forskningsprogram, der har vist ITER’s praktiske gennemførlighed, bl.a. ved at inddrage industrien i at konstruere prototyper af anlæggets centrale komponenter i fuld størrelse.
This design was underpinned by a large research programme that has established the practical feasibility of ITER and involved industry for the construction of full-scale prototypes of key ITER components.
Den vellykkede afprøvning af disse komponenter, herunder de superledende magneter, har på afgørende vis styrket tilliden til projektet.
The successful testing of these components, such as the superconducting magnets, has given a key boost to confidence in the project.
ITER-projektet vil kræve en bred vifte af højtkvalificeret personale ud over videnskabsfolk og ingeniører med speciale i fusionsenergi.
As well as fusion scientists and engineers, the ITER project will require a wide range of highly skilled staff.
Denne publikation er udarbejdet af: Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for forskning www.europa.eu.int/comm/research
• European Commission (energy section): www.europa.eu.int/comm/research/energy/fu/fu_en.html for the w
Europæisk ekspertise
European expertise
Energi - sikring af fremtidens forsyning
Energy – securing a safe supply for the future
At sikre fremtidens energiforsyning er en afgørende udfordring for Europa og resten af verden.
Securing future energy supply is the major challenge for Europe and the world.
Det moderne samfund afhænger af en rigelig og pålidelig energiforsyning.
Today’s society depends on an abundant and reliable supply of energy.
Men vores vigtigste brændstofressourcer, såsom olie og gas, bliver stadig mindre og dyrere og de er under alle omstændigheder væsentlige kilder til udledning af drivhusgasser, som er hovedårsagen til den globale opvarmning.
But our main sources of fuel, such as oil and gas, are becoming scarcer, more expensive and are, in any case, significant sources of greenhouse gas emissions – the chief cause of global warming.
Tokamakken ITER bliver i stand til at generere en kontinuerlig fusionseffekt på 500 mio. watt (MW) i op til 10 minutter.
ITER will be a tokamak capable of generating 500 million watts (MW) of fusion power continuously for up to 10 minutes.
Effekten bliver 30 gange så stor som JET’s og meget tæt på størrelsen af kommende reaktorers i kommerciel drift.
It will be 30 times more powerful than JET, and very close to the size of future commercial reactors.
Med ITER-projektet bliver videnskabsfolk for første gang i stand til at studere et brændende plasmas fysiske egenskaber - et plasma, der opvarmes af interne fusionsreaktioner i stedet for af ekstern opvarmning. Med projektet vil man påvise og forfine de centrale teknologier til udvikling af fusion som en sikker og miljøvenlig energikilde.
The ITER project will, for the first time, allow scientists to study the physics of a burning plasma – a plasma that is heated by internal fusion reactions rather than external heating.
På jorden vil brændstoffet til fusionsreaktorerne bestå af to former for (isotoper af) brintgas, nemlig deuterium og tritium.
On Earth, the fuel for fusion reactors will be two forms (isotopes) of hydrogen gas: deuterium and tritium.
En liter vand indeholder omkring 33 mg deuterium. Hvis hele deuteriumindholdet i en liter vand blev fusioneret med tritium, ville det kunne levere samme energimængde som 340 liter benzin!
There are around 33 milligrammes of deuterium in every litre of water.
Da jordens naturlige beholdning af tritium er meget lille, vil dette stof blive fremstillet inde i selve reaktoren på basis af det lette materiale, litium, der findes i rigelige mængder over hele verden.
ITER will provide the basis for constructing a demonstration electricity-generating power plant. It is the crucial next step to achieving the goal of fusion energy.
I løbet af de kommende 50 år vil den globale energiefterspørgsel måske fordobles, efterhånden som udviklingslandenes befolkninger bliver rigere.
Global energy demand may double over the next 50 years as people in developing countries become wealthier.
Hvor finder vi den rene, sikre og pålidelige energikilde, som fremtidige generationer vil få brug for verden over?
Where will we find the clean, safe and secure energy that future generations will need around the world?
Der vil kræves en afbalanceret blanding af energiformer, herunder vedvarende energi som f.eks. vindkraft, for at imødekomme fremtidens behov. Vi må imidlertid også udvikle nye energikilder, som kan bruges til en kontinuerlig stor-skala produktion af energi, og dét uden at skade miljøet.
A balanced mix of energies, including renewable technologies such as wind power, will be necessary to satisfy future needs, but we need to develop new energy sources that can deliver continuous, large-scale power for the long term without harming the environment.
ITER-eksperimentet vil generere ti gange mere energi, end der kræves for at fremstille og opvarme brintplasmaet.
The ITER experiment will generate ten times more power than is required to produce and heat the hydrogen plasma.
Under projektet afprøves de systemer til opvarmning, styring, diagnosticering og fjernbetjening, som vil kræves i et egentligt kraftværk.
It will test the heating, control, diagnostic and remote maintenance systems that will be needed in a real power station.
ITER omfatter også afprøvning af systemer til genopfyldning af plasmaet og rensning for urenheder.
ITER will also test systems to refuel the plasma and extract impurities.
Europa har i 50 år været førende inden for fusionsforskning.
Europe has been a leader in fusion research for 50 years.
Hele Europas fusionsforskning koordineres af Europa-Kommissionen.
All of Europe’s fusion research is coordinated by the European Commission.
Finansieringen kommer dels fra Fællesskabets Euratom forskningsrammeprogram, dels fra nationale bevillinger i medlemsstaterne og i Schweiz.
Funding comes from the Community’s Euratom Research Framework Programme and national funds from the Member States and Switzerland.
Koordineringen og den langsigtede kontinuitet sikres af kontrakter mellem Euratom og de nationale partnere.
The coordination and the long-term continuity is ensured by contracts between Euratom and the national partners.
Denne fælles tilgang har gjort det muligt for alle europæiske lande at deltage og at bidrage til det største og hidtil mest vellykkede forsøg på fusionsenergiområdet - JET (Joint European Torus).
This joint approach has allowed all European countries to participate and contribute to the largest and currently most successful fusion experiment in the world – JET (the Joint European Torus).
ITER’s design er baseret på JET-anlæggets udformning.
The basic design of ITER follows on from that of the JET device.
... og derudover
… and beyond
Et fusionskraftværk vil - ud over at være en næsten ubegrænset energikilde - ikke kræve nogen transport af radioaktive materialer til den daglige drift.
As well as using an almost limitless fuel supply, no transport of radioactive materials would be needed for the day-to-day running of a fusion power plant.
Et fusionskraftværk vil i sin natur være sikkert, idet fusionsprocessen ikke kan løbe løbsk, ligesom nedsmeltningsulykker er umulige. Fusionsprocessen vil ikke skabe hverken drivhusgasser eller langtidsradioaktivt affald.
The plant should be inherently safe, with runaway or meltdown accidents impossible.
Fusionskraft er et bud på en kontinuerlig, bæredygtig energiforsyning i stor målestok.
Fusion power may offer a continuous base-load power supply that is sustainable and large scale.
Mange af de komponenter, der afprøves i ITER, vil blive anvendt i et demonstrationskraftværk (DEMO).
Fusion energy has the potential to provide a sustainable solution to European and global energy needs.
Sideløbende med virkeliggørelsen af ITER vil der foregå avanceret forskning i fusionsmaterialer.
Scientists are about to embark on the next step towards realising this potential in an international collaboration for an experimental fusion facility, called ITER.
Forskningen skal bidrage til de teknologiske løsninger, der kræves til såvel DEMO som de første fusionskraftværker i kommerciel drift.
This will be the biggest scientific project for energy research in the world and will be built in Europe.
Det sker i et internationalt samarbejde om en eksperimentel fusionsfacilitet kaldet ITER.
Many of the components tested in ITER will be used in a demonstration power plant (DEMO).
ITER, der opføres i Europa, bliver verdens største videnskabelige energiforskningsprojekt.
In parallel with the realisation of ITER, advanced fusion materials research will contribute to the technology solutions needed for DEMO and the first commercial fusion power plants.
For at skabe fusion må man opvarme tritium- og deuteriumbrændstofferne til 150 mio. ºC. Dette resulterer i en «elektrisk ladet højtemperaturgas» kaldet et plasma.
To produce fusion, the tritium and deuterium must be heated to 150 million ºC.
Opnåelse af en kontinuerlig produktion af fusionsenergi kræver, at plasmaet styres, opvarmes og indesluttes ved hjælp af kraftige magnetfelter.
For continuous fusion power, the plasma must be controlled, heated and contained using powerful magnetic fields.
Fusionsenergi er solens energiform - det er altså fusionsenergi, der muliggør alt liv på jorden.
Fusion is the process that powers the Sun – it is fusion energy that makes all life on Earth possible.
I modsætning til kernespaltning, hvor energien frigøres ved opdeling af meget tunge atomer, sker der ved fusion en energifrigørelse ved, at to lette atomer (f.eks. brintatomer) samles og danner et heliumatom.
Unlike nuclear fission, which involves splitting very heavy atoms to release energy, fusion releases energy as a result of two light atoms such as hydrogen joining together to form a helium atom.
Inde i solen kolliderer brintatomer og fusionerer ved ekstremt høje temperaturer (omkring 15 mio. ºC) og et enormt tryk pga. tyngdekraften. Derved bliver 600 mio. tons brint hvert sekund fusioneret til helium.
Inside the Sun hydrogen collides and fuses together at extremely high temperatures (about 15 million ºC) and enormous gravitational pressures: 600 million tonnes of hydrogen is fused to helium every second.
Den mindre målestok betyder imidlertid, at der må arbejdes med endnu højere (indtil ti gange højere!) temperaturer for at skabe en energikilde.
A tokamak is a torus or ‘doughnut-shaped’ device – essentially a continuous tube.