natgillin/translations-raw huggingface dataset:
—princippet om specificering, hvilket har ført til en betydelig reduktion af overførsler fra et kapitel til et andet i regnskabsårets løb.
—the principle of specification, with a substantial reduction in transfers between chapters during the financial year.
Desuden har bevillingernes udnyttelsesgrad i gennemsnit ligget betydeligt over det, der kunne konstateres i årene forud for reformen. Ogsåtempoet i indfrielsen af forpligtelser er blevet højere, både med hensyntil overslag og gennemførelse.
In addition, the average utilisation rate of appropriations was appreciably higher than it had been during the years preceding the reform.The clearance of commitments was also speeded up, in terms of bothforecasts and actual outturn.
Endelig har Kommissionen taget en række skridt for at nå frem til enmere omkostningseffektiv praksis ved udformningen af påtænkte aktioner og tilrettelæggelsen af forvaltningen af dem.
Finally, the Commission took a range of measures to make a cost-effec-tiveness approach more systematic in devising proposals for action andin organising its management.
3.3.Tilstrækkelige finansielle ressourcer
3.3.Sufficient financial resources
Selv om rammen for de finansielle overslag med mellemrum er blevetrevideret opad, har loftet for de samlede udgifter og dermed de faktiskafholdte udgifter hele tiden holdt sig under loftet for de disponible egneindtægter.
Despite the successive upward revisions of the financial perspective, thetotal expenditure ceiling, and hence the actual amount of budget expenditure, remained beneath the ceiling of available own resources.
(% af BNI)
% of GNP
Loft for de egne indtægter
Own resources ceiling
Samtlige, på budgettet opførte oganvendte bevillinger til betalinger
Total appropriations for payments entered in the budget and actually used
—en hurtigere økonomisk vækst end oprindeligt forudset, hvilket harført til væsentligt højere disponible egne indtægter.
—more rapid economic growth than initially forecast, leading to aconsiderably larger volume of available own resources.
3.4.De egne indtægters struktur
3.4.Structure of own resources
Hvad angår de egne indtægters struktur (se figur 3.1 nedenfor), har detraditionelle egne indtægters andel af de samlede indtægter fortsat væretfaldende.
As far as the structure of own resources is concerned (see Figure 3.1),the proportion of traditional own resources continued to decline.
Momsindtægten er fortsat langt den vigtigste.
The VAT resource remained by far the largest.
BNI-indtægtenhar kun været anvendt i beskedent omfang i 1988 og 1989 og slet ikkei 1990. Den oversteg imidlertid 20% af budgettet i 1992.
The GNP resource was negligible in 1988 and 1989 and was not called in at all in 1990.
Trods reformen fra 1988 er der fortsat regressive elementer i ordningenfor de egne indtægter, især på grund af høje momsgrundlag i forhold til BNI i de mindst velstående medlemsstater.
Despite the 1988 reform, regressive elements remained in the system ofown resources, principally because VAT bases are high in relation to GNP in the least prosperous Member States.
Således ligger momsgrundlagene i Grækenland, Irland og Portugal, trods deres begrænsning til55% af BNI, fortsat over fællesskabsgennemsnittet, der i 1992 var49,3% af BNI.
Despite capping at 55% of GNP, the VAT bases of Greece, Ireland and Portugal remained above the Community average, which in 1992 amounted to 49.3% of GNP.
Udviklingen i de egne indtægter 1980-1992
Own resources 1980–92
Momsindtægter (3. indtægtskilde)
VAT revenue (third resource)
BNI-indtægter (4. indtægtskilde)
GNP revenue (fourth resource)
Konsolidering af 1988-reformen — »Delors II-pakken« (1993-1999)
The consolidation of the 1988 reform:the Delors II package (1993–99)
1)Konsolidere resultaterne af 1988-reformen
1)Consolidating the achievements of the 1988 reform
De finansielle overslag for 19881992 og den interinstitutionelle aftale,der blev indgået i 1988, udløb ved udgangen af 1992.
The 1988–92 financial perspective and the interinstitutional agreementconcluded in 1988 were due to expire at the end of 1992.
Da der heller ikkeblev truffet nogen nye beslutninger om de egne indtægter, var 1992 ligeledes det sidste år, hvor der skete en gradvis forhøjelse af loftet over deegne indtægter, som blev fastfrosset ved 1,20% af BNI.
Likewise, inthe absence of a new decision on own resources, 1992 marked the endof the gradual rise in the own resources ceiling, which would have beenfrozen at 1.20% of GNP.
Eftersom Kommissionens status over ordningen fra 1988 var positiv,konkluderede den, at de finansielle overslag og den interinstitutionelleaftale burde forlænges for en ny periode. Der burde dog foretages visseforbedringer i lyset af de indhøstede erfaringer.
As the Commission’s assessment of the system introduced in 1988 hadbeen positive, it came to the conclusion that the financial perspectiveand the interinstitutional agreement should be renewed for a furtherperiod, even though certain improvements could be made in the light ofexperience.
2)Ajourføre den finansielle ramme
2)Updating the financial framework
—foretages en vurdering af den finansielle betydning af reformen afden fælles landbrugspolitik fra 1992
—to take account of the financial impact of the reform of the commonagricultural policy which started in 1992;
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
52EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
—gøres status over strukturfondsreformen og vedtages en ny forordning, da den ramme, der blev fastlagt i 1988, faldt bort ved udgangen af 1993
—to take stock of the reform of the Structural Funds and to adopt anew regulation, since the framework established in 1988 would beexpiring at the end of 1993;
—formuleres en række politikker, der sikrer, at det indre markedfungerer efter hensigten, og Fællesskabet burde tildeles tilstrækkeligtstore midler til at kunne varetage sine nye forpligtelser på internationalt plan.
—to guarantee the development of the policies needed for the internalmarket to run smoothly and to provide the Community with sufficient resources to meet its new international responsibilities.
Delors II-pakken ledsager gennemførelsen af Maastricht-traktaten deførste år på samme måde som Delors I-pakken, der bidrog til gennemførelsen af den fælles akt.
The Delors II package flanked the Maastricht Treaty during its firstyears in the same way as the Delors I package contributed to the implementation of the Single Act.
Den nye traktats direkte indvirkning påbudgettet er imidlertid beskeden, og det er op til institutionerne atbeslutte, hvordan de krævede ændringer skal gennemføres.
Nevertheless, the direct budgetary implications of the new Treaty were quite modest and left the institutions apower of political appraisal regarding their implementation.
Den vigtigste budgetmæssige ændring i Maastricht-traktaten er oprettelsen af Samhørighedsfondentil finansiering af infrastrukturprojekterpå transport- og miljøområdet i de lande, hvis BNI pr. capita er under90% af fællesskabsgennemsnittet (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal). Formålet er at støtte deres økonomiske konvergensbestræbelser i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære Union.
The main budgetary impact of the Maastricht Treaty was the establishment of the Cohesion Fund to finance infrastructure, transport andenvironment projects in countries with a per capita GNP below 90% ofthe Community average (Greece, Spain, Ireland and Portugal) in orderto support their efforts towards economic convergence in the context ofeconomic and monetary union.
Af traktatens øvrige budgetmæssige følger kan nævnes:
The other budgetary implications of the Treaty included:
—protokollen om økonomisk og social samhørighed, der er knyttet tiltraktaten, og som er et stærkt politisk signal om styrkelse af alle Fællesskabets regionalpolitikker
—the Protocol on economic and social cohesion annexed to the Treaty,which was a strong political signal in favour of strengthening all theregional policies of the Community;
—de nye kompetencer, som udtrykkeligt er tillagt Fællesskabet på flereområder, herunder de transeuropæiske net, uddannelse, industri,kultur osv., og som i visse tilfælde vil kunne forstærke Fællesskabetsindsats på disse områder
—the new powers allocated explicitly to the Community in a largenumber of sectors, such as trans-European networks, education,industry, culture, which in certain cases implied stepping up Community action in these sectors;
—bestemmelserne om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)og samarbejdet om retlige og indre anliggender, hvori det fastsættes,at institutionernes administrative udgifter til disse politikker skal
—the provisions of the common foreign and security policy and ofcooperation in the field of justice and home affairs, which stipulatedthat the administrative expenditure incurred by the institutionsthrough the implementation of these policies was to be charged to
KONSOLIDERING AF 1988-REFORMEN — »DELORS II-PAKKEN«(1993-1999)55 afholdes over fællesskabsbudgettet, og at driftsudgifterne ligeledeskan afholdes over fællesskabsbudgettet, hvis der er enstemmighedherom i Rådet.
THE CONSOLIDATION OF THE 1988 REFORM: THE DELORS II PACKAGE (1993–99)53 the Community budget and that operating expenses might also befinanced by the Community budget provided there was a unanimousdecision by the Council.
Kommissionen fremlagde i februar 1992 sine forslag i to meddelelser:
In February 1992 the Commission presented its proposals in twocommunications.
—»Fra fællesakten til Maastricht-traktaten — Mål og midler«, merekendt under betegnelsen »Delors II-pakken«, KOM(92) 2000 af 11.februar 1992
—‘From the Single Act to Maastricht and beyond: The means to matchour ambitions’, better known as the ’Delors II package’,COM(92)2000 of 11 February 1992.
—»Fællesskabets offentlige finanser i tiden frem til 1997«, KOM(92)2001 af 10. marts 1992.
—‘The Community’s finances between now and 1997’, COM(92)2001of 10 March 1992.
Kommissionen foreslog, at man forhøjede det årlige loft for bevillingertil betalinger med 20 mia. ECU (1992-priser) over fem år, hvilket betød,at loftet over de egne indtægter gradvist skulle øges fra 1,20% af BNI i1992 til 1,37% i 1997. Der blev fastlagt tre store politiske prioriteringer:
The Commission proposed raising the annual ceiling on appropriationsfor payments by ECU 20 billion (1992 prices) over five years, which wouldmean raising the own resources ceiling gradually from 1.20% of GNP in1992 to 1.37% in 1997.
—økonomisk og social samhørighed gennem nyudviklede strukturforanstaltninger
—economic and social cohesion, through the development of newstructural operations;
—foranstaltninger udadtil afpasset efter ændringerne på verdensplan
—external action to take account of changes in the international environment;
—styrkelse af fællesskabsindustriens konkurrenceevne, bl.a. gennemøget forskning og deltagelse i finansieringen af de transeuropæiskenet.
—strengthening the competitiveness of European industry, notably byboosting research and participating in the financing of trans-Euro-pean networks.
Efter en første resultatløs drøftelse på Det Europæiske Råds møde i Lissabon i juni 1992 foreslog Kommissionen, at målsætningernegennemførtes over en periode på syv år indtil 1999 i stedet for 1997.Ifølge Kommissionens ændrede forslag skulle loftet over de egneindtægter fastsættes til 1,32% af BNI i 1999, svarende til et loft overbetalingsbevillingerne på 1,29% af BNI og en margen til uforudseteudgifter på 0,03% af BNI.
The first debate at the Lisbon European Council in June 1992 ended indeadlock, so the Commission proposed that achievement of these objectives be spread over seven years up to 1999 instead of 1997. The Commission’s amended proposal required setting the own resourcesceiling at 1.32% of GNP in 1999, giving a ceiling on appropriations forpayments of 1.29% of GNP, with a margin for unforeseen expenditureof 0.03% of GNP.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
54EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
2.Det Europæiske Råds møde i Edinburgh ogindgåelsen af finanspakken for 1993-1999
2.The Edinburgh European Council and theconclusion of the 1993–99 financial package
2.1.Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh
2.1.The conclusions of the Edinburgh European Council
Det Europæiske Råd valgte på sit møde i Edinburgh den 11. og 12.december 1992 en gradvis forhøjelse af loftet over de egne indtægter fra1,20% af BNI til 1,27% af BNI i 1999, herunder en margen til uforudsete udgifter reduceret til 0,01% af BNI.
The Edinburgh European Council of 11 and 12 December 1992 finallyopted for a gradual rise in the own resources ceiling from 1.20to1.27% of GNP in 1999, allowing a margin for unforeseen expenditureof 0.01% of GNP.
Det samlede loft for forpligtelsesbevillinger blev fastsat til 1,335% af BNI.
The overall ceiling on appropriations for commitments was fixed at 1.335% of GNP.
1)Egne indtægter
1)Own resources
Ud over fastsættelsen af de nye lofter for perioden besluttede Det Europæiske Råd at ændre strukturen i de egne indtægter for at korrigere forvisse regressive aspekter i det eksisterende system ved at styrke vægtningen af den »fjerde indtægt« baseret på BNI.
Apart from fixing new ceilings for the period, the European Councildecided to alter the structure of own resources in order to correctcertain regressive aspects of the existing system by increasing the significance of the GNP-based ’fourth resource’.
—Maksimumssatsen for det ensartede momsberegningsgrundlag reduceredes fra 1,4% til 1% fordelt på lige faser over perioden 19951999.
—The maximum rate applicable to the uniform VAT base was reducedfrom 1.4 to 1% in equal steps over the period 1995–99.
—Tærsklen for udjævning af momsberegningsgrundlag reduceredes fra55% til 50% af BNI fra og med 1995 for de mindst begunstigedemedlemsstater (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal) og for deøvrige medlemsstater fordelt på lige faser over perioden 19951999.
—For the least prosperous Member States (Greece, Spain, Ireland and Portugal), the threshold for the cap on the VAT base was reducedfrom 55to 50% of GNP from 1995 and, for the other Member States, in equal steps over the period 1995–99.
Mekanismen til udligning af budgetuligevægten opretholdes for Det Forenede Kongerige.
The mechanism for correcting budget imbalances in favour of the United Kingdom was retained.
2) Udgifter
2) Expenditure
Det Europæiske Råd prioriterede to områder, nemlig strukturforanstaltninger og foranstaltninger udadtil, og udstak samtidig følgende storeretningslinjer og opfordrede institutionerne til at indgå en ny interinstitutionel aftale:
The European Council selected two major priorities, structural operationsand external action, and adopted the following main policies, whilst calling on the institutions to conclude a new interinstitutional agreement:
I overensstemmelse med Kommissionens forslag skulle der ikke skenogen ændringer i landbrugsretningslinjen, som fortsat vil skulle væreafgørende for udviklingen i landbrugsudgifterne.
As the Commission had proposed, the trend in agricultural expenditurecontinued to be governed by the agricultural guideline, with arrangements
Dvs. at stigningenbegrænses til 74% af væksten i BNI.
THE CONSOLIDATION OF THE 1988 REFORM: THE DELORS II PACKAGE (1993–99)55 unchanged, i.e. an increase limited to 74% of growth in GNP.
Der blev foretaget nogle mindreændringer i dækningen af de udgifter, der er opført under retningslinjen,således at bl.a. alle udgifter til den ændrede fælles landbrugspolitikomfattes, herunder ledsageforanstaltninger og fiskeriets garantifond.Den monetære reserve skæres med virkning fra 1995 ned til 500 mio.ECU som et udslag af, at den ændrede fælles landbrugspolitik er mindreafhængig af landbrugspriserne på verdensmarkedet.
The expenditure covered by the guideline was amended slightly, in particular toinclude all the expenditure under the reformed CAP, including the accompanying measures, and the Guarantee Fund for fisheries. The monetary reserve was cut to ECU 500 million from 1995, reflecting the lesser dependence of the reformed CAP on world farm prices.
De samlede udgifter tilarbejdet med at styrke den økonomiske og sociale samhørighed steg fralidt over 17 mia. ECU i 1992 til 30 mia. i 1999, dvs. en stigning på75%.
Thetotal amount of expenditure earmarked for economic and social cohesion increased by 75% from just over ECU 17 billion in 1992 to ECU30 billion in 1999.
Fællesskabets indsats baseres for fremtiden på strukturfondeneog Samhørighedsfonden.
Community actions now focused on the Structural Funds and Cohesion Fund.
Anvendelsen af strukturfondenes budgetmidlerkoncentreres om de mest ugunstigt stillede regioner (regionerne undermål 1), og de fire lande, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden,modtager sammenlignet med, hvad de i 1992 modtog fra strukturfondene (mål 1), i 1999 tilsammen det dobbelte fra Samhørighedsfonden ogstrukturfondene (mål 1).
The budgetary resources of the Structural Funds were concentrated more on the least favoured regions (objective1 regions) and in 1999 the four beneficiary countries of the Cohesion Fund were to receive, under the Cohesion Fund and objective 1 of the Structural Funds together, twice the amount they received in 1992 underobjective 1 of the Structural Funds.
c)De interne politikker
(c)Internal policies
Dette udgiftsområde udvides med 30% i løbet af syv år. Dette ermindre, end Kommissionen og Europa-Parlamentet ønskede.
The amounts available under this heading increased by some 30% overseven years, which was less than the Commission and the European Parliament would have wished.
Ifølgekonklusionerne fra Det Europæiske Råd skal forskningen stadig udgøreden største udgiftspost og, som det allerede var tilfældet, tegne sig formellem halvdelen og to tredjedele af hele udgiftsområdet.
According to the conclusions of the European Council, research continued to represent the main item ofexpenditure and, as was already the case, accounted for between halfand two thirds of the total for the heading.
Udgifterne tilfinansieringen af de transeuropæiske net skal stige kraftigt som følge afden nye prioritering af dette område.
Growth in expenditure tofinance trans-European networks had to be particularly strong,reflecting the new priority given to this sector.
d)Foranstaltninger udadtil
(d)External action
Ud over bevillingerne til dette udgiftsområde, som for fremtidenomfatter alle foranstaltninger udadtil inkl. de eksterne aspekter af deinterne politikker (fiskeri, miljø osv.), oprettes to nye reserver.
Apart from the allocations provided for under this heading, which nowgrouped together all external action, including the external aspects ofinternal policies (fisheries, environment, etc.), two new reserves wereestablished.
e)Administrative udgifter
(e)Administrative expenditure
De administrative udgifter underlægges meget strenge begrænsninger;den forventede stigning skyldes for en stor dels vedkommende stigendepensionsudgifter.
There was a strict budgetary constraint on administrative expenditure,for most of the planned increase was earmarked for pensions.
3)Vedtagelsen af finansieringsrammen for perioden 1993-1999
3)Adoption of the financial framework for 1993–99
2.2.Fornyelse af den interinstitutionelle aftale ombudgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren
2.2.The renewal of the interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure
Det Europæiske Råds vedtagelse af en ny finansieringsramme for perioden1993-1999 betød ikke en afslutning på forhandlingerne om Delors II-pak-ken. Selv om de nye finansielle overslag var af afgørende betydning forpakken, kunne de ikke formelt træde i kraft, førend Europa-Parlamentet,som er den anden del af budgetmyndigheden, havde givet sin godkendelse,og det var desuden en forudsætning, at den interinstitutionelle aftale ombudgetdisciplin blev fornyet, og at der med henblik på gennemførelsesbestemmelserne blev foretaget en forbedring af budgetproceduren.
The European Council’s adoption of a new financial framework for1993–99 was not the end of the negotiations on the Delors II package.Although the new financial perspective formed a key component of thispackage, formal entry into force required both prior consent by theother arm of the budgetary authority, i.e. the European Parliament, andthe renewal of the interinstitutional agreement on budgetary disciplineand improvement of the budgetary procedure, the object of which is tolay down the rules for its application.
Der gik næsten et helt år med vanskelige forhandlinger mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, inden der den 29. oktober 1993 blev indgået en ny interinstitutionel aftale(2), og de finansielle overslag,som er en integreret del heraf, dermed kunne træde i kraft.
Nearly a year of tough negotiations was needed before the European Parliament, the Council and the Commission were able to conclude anew interinstitutional agreement on 29 October 1993(2), thereby bringing into force the financial perspective, which formed an integralpart of this agreement.
(1)Tabellen omfatter de beskedne ændringer for 1994 vedtaget efter de forhandlinger, derindledtes med Europa-Parlamentet efter Det Europæiske Råds møde i Edinburgh, og somfører til indgåelsen af den nye interinstitutionelle aftale i oktober 1993 (se punkt 2.2nedenfor i dette kapitel).
This table incorporates minor changes made for 1994 following negotiations with Parliament after the Edinburgh European Council, which led in October 1993 to the conclusionof a new interinstitutional agreement (see point 2.2 of this chapter).
KONSOLIDERING AF 1988-REFORMEN — »DELORS II-PAKKEN«(1993-1999)59
THE CONSOLIDATION OF THE 1988 REFORM: THE DELORS II PACKAGE (1993–99)57
3.Interne politikker4.Foranstaltninger udadtil5.Administrative udgifter
3.Internal policies4.External action5.Administrative expenditure
6.Reserver—Monetær reserve—Foranstaltninger udadtil—nødhjælp—lånegaranti
6.Reserves—Monetary reserve—External action•emergency aid•loan guarantees
Bevillinger tilbetalinger (i% af BNI)
Appropriations for payments (% GNP)
Margen tiluforudsete udgifter(i% af BNI)
Margin for unforeseen expenditure (% GNP)
Loft for egneindtægter(i% af BNI)
Own resources ceiling (% GNP)1.20
Den anvendte inflationstakt for 1993-budgettet er 4,3%.
Pro memoria: total external expenditure
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
Pro memoria: the inflation rate applicable for the 1993 budget is 4.3%.
1)Gennemførelsesbestemmelserne for de finansielleoverslag
1)Rules for the application of the financial perspective
I denne henseende havde Kommissionen foreslået, at bestemmelserne fra1988-aftalen i al væsentlighed blev videreført, hvilket blev godkendt afsåvel Europa-Parlamentet som Rådet.
The Commission had proposed renewing most of the provisions of the1988 agreement, which was accepted by both the European Parliamentand the Council.
Bl.a. er en række af de forpligtelser, som institutionerne indgik i 1988, blevet videreført:
In particular, several undertakings entered into by theinstitutions in 1988 were reiterated.
—Bestemmelsen om, at der gælder en maksimalsats for forhøjelser afde ikkeobligatoriske udgifter, forbliver neutral, eftersom budgetmyndighedens to parter har bekræftet, at de i perioden 1993-1999vil godkende de maksimalsatser, der fremkommer ved, at budgettetfastholdes inden for de lofter, som er fastsat i de finansielle overslag.
—The rule on the maximum rate of increase for non-compulsoryexpenditure remained neutralised, since the two arms of the budgetary authority confirmed that for the period 1993–99 they wouldaccept the maximum rates deriving from the budgets drawn upwithin the limits of the financial perspective.
—Den interinstitutionelle aftale sikrer i lighed med aftalen fra 1988, atde ikkeobligatoriske udgifter beskyttes, eftersom de obligatoriskeudgifter i de finansielle overslag ikke kan ændres, hvis det sker påbekostning af de ikkeobligatoriske udgifter.
—As in 1988, the interinstitutional agreement ensured protection ofnon-compulsory expenditure, in that a revision of the compulsoryexpenditure in the financial perspective may not lead to a reductionin the amount available for noncompulsory expenditure.