natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I modsætning hertil faldt antallet af jobs inden for landbrug, basal fremstillingsindustri og offentlige værker i forhold til den erhvervsaktive befolkning, mens der var små stigninger i beskæftigelsen inden for kemi- og ingeniørerhvervene og en større stigning i byggebranchen, som har en tendens til at berøres mere af den økonomiske cyklus end andre sektorer.
By contrast, jobs in agriculture, basic manufacturing industries and public utilities declined in relation to workingage population, while there were small increases in employment in the chemical and engineering industries and a larger rise in construction, which tends to be affected more than other sectors by the economic cycle.
De fortsatte tendenser i retning af avancerede serviceaktiviteter og kommunale tjenester understreger behovet for at hæve uddannelsesniveauet på grund af efterspørgslen efter højt kvali-
The challenge for cohesion policy is to help thembring their infrastructure up to date, modernise their education and training systems and create a business environment favourable to investment so that they can
Ændring i sektoriel erhvervsfrekvens i EU15, 1996-2002
Change in sectoral employment rates in the EU15, 1996-2002
Ændring i beskæftigelse som % af den erhvervsaktive befolkning-0,50,00,5
Change in employment as % of workingage population
Min., gas, elektr., vand
Min., gas, elec., water
Grundlæggende fremstillingsvirksomhed kemikalier + raffinering
Chemicals +refining sustain the high rates of growth required for them to converge towards employment and income levels in the EU at an acceptable pace.
Maskinteknik
Engineering
Bygningsværk
Construction Basic services
Grundlæggende tjenesteydelser
Advanced services
Kommunale tjenesteydelser
Communal services
Kilde: Eurostat, LFS og Regionale regnskaber skæftigelsesniveau, er både betydningsfulde og vidtrækkende.
This is not impossible, as the experience of Ireland demonstrates forcibly, but it will require effective support from the EU to ensure that structural problems in these countries are overcome and that their
Del 1 – Samhørighed, konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst- Situation og udviklingslinjer en længere periode (Se rubrikken om indhentningsscenarier).
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Dette er ikke umuligt, hvilket erfaringerne med Irland tydeligt viser, men det vil kræve effektiv støtte fra EU for at sikre, at disse landes strukturproblemer afhjælpes, og at deres beskæftigelsesniveauer og konkurrenceevne kan forøges betydeligt, ligesom der skal sikres en effektiv blanding af interne politikker.
75 manufactures, particularly machinery and equipment, not produced domestically which are required for their continued development.
Dette vil sandsynligvis fortsat være tilfældet i nogen tid ud i fremtiden, efterhånden som landene køber deres produkter udefra, ikke mindst maskiner og udstyr, der ikke produceres nationalt, og som er nødvendige redskaber for at fortsætte deres udvikling.
employment levels and competitiveness can be increased substantially, aswell as an efficient mix of internal policies.
Samhørighedspolitikkens bidrag til EU-vækst
The contribution of cohesion policy to EU growth
Enhver stigning i BNP går derfor uforholdsmæssigt på at købe varer fra udlandet, navnlig fra de eksisterende EU-medlemsstater, hvilket står for ca. 60% af den samlede import, og især fra Tyskland (som står for ca. 25% alene) og Italien (næsten 10%).
0 0 Any increase in GDP, therefore, goes disproportionately on purchasing goods from abroad, most especially from existing EUMember States, which account for some 60% of total imports, and in particular from Germany (which accounts for around 25% alone) and Italy (almost 10%).
Det at opnå høje vækstrater ved at forøge produktiviteten og beskæftigelsen i tiltrædelseslandene er ikke alene vigtigt for at højne levestandarden i disse lande og for at skabe de nødvendige ressourcer til at finansiere forbedringer i infrastrukturer, kommunale tjenester osv. — det er også vigtigt for de eksisterende medlemsstater.
Achieving high rates of growth by improving productivity performance and raising employment in the accession countries is not only important for raising living standards there and for generating the resources required to finance improvements in infrastructure, communal services and soon , it is also important for existingMemberStates .
På grund af den stadig større uafhængighed, der findes inden for handel og investeringer, kan den økonomiske udvikling i de nye medlemsstater eventuelt skabe dynamikken til at igangsætte og opretholde højere vækstrater i hele EU.
Given the increasing interdependencies which exist in trade and investment, the economic development of the newMemberStates can potentially provide the dynamic to initiate and sustain higher rates of growth throughout the EU.
Derfor er især Tysklands og Italiens gevinst ved at stimulere til vækst i de nye medlemsstater afgørende, selv om alle eksisterende EU-lande har udsigt til at nyde godt af dette og af den større vækst på EU-markedet, som dette vil foranledige, stort set på samme måde, som de nyder godt af væksten i samhørighedslandene og Mål 1-regionerne (se Del 4, afsnittet om Strukturfonde som middel til at opnå økonomisk integration).
The gains to Germany and Italy, in particular, of stimulating growth in the newMemberStates are, therefore, substantial, though all existing EU countries stand to benefit from this and from the higher growth of the EU market which it will give rise to, in much the same way that they benefit from growth of the Cohesion countries and Objective 1 regions (see Part 4, section on the Structural Funds as a means for economic integration).
Faldende indbyggertal på tværs af Europa...
Population in decline across Europe
Befolkningen i EU15 er kun vokset langsomt i mange år.
Population in the EU15 has grown only slowly for many years.
Siden midten af 90’erne har væksten gennemsnitligt ligget på 0,3% årligt, og det meste af dette har skyldtes nettoindvandring ind i Unionen. I flere medlemsstater — især Tyskland, Italien og Sverige — ville befolkningstallet være faldet uden denne indvandring.
Since themid-1990s, growth has averaged only 0.3% a year, most of this being a result of net inward migration.
Den naturlige befolkningstilvækst forventes at falde yderligere i fremtiden og med en uændret indvandringstakt vil indbyggertallene begynde at falde i de fleste medlemsstater over de kommende 20 år.
Natural population growth is projected to fall further in the future and with similar rates of migration as in the past, populationwill begin to decline inmostMember States over the next 20 years.
Resultatet er lavere indkomst- og beskæftigelsesniveauer i EU end det, der er mulighed for at opnå, og lavere vækstpotentiale til skade for alle, ikke alene dem, der er direkte berørt.
The result is lower levels of income and employment in the EU than can potentially be achieved and lower growth potential to the detriment of all, not just those directly affected.
Derfor ville det styrke konkurrenceevnen i EU’s økonomi og forbedre Unionens evne til at opretholde udviklingen, hvis man var i stand til at mindske de eksisterende uligheder.
Reducing existing disparities would, therefore, strengthen the competitiveness of the EU economy and its capacity for sustained development.
Efterhånden som væksten finder sted, ville det ligeledes reducere den risiko for flaskehalse og inflationspres, som forekommer i de stærkere regioner, og som afslutter denne vækst for tidligt.
It would also reduce the risk of bottlenecks and inflationary pressure occurring in the stronger regions as growth takes place, so bringing it to a premature end.
Allerede i anden halvdel af 90’erne vistes der en tendens til faldende befolkning i mange regioner (i 55 af de 211 NUTS 2regioner i EU15).
Falling population was already a feature of many regions in the second half of the 1990s (in 55 of the 211 NUTS2 regions in the EU15).
I tiltrædelseslandene faldt befolkningen i de fleste regioner over denne periode (i 35 af de 55 NUTS 2-regioner)
In the accession countries, population fell in most regions over this period (in 35 of the 55 NUTS2 regions), due to a natural fall as much as outward migration.
Hvor lang tid vil det tage tiltrædelseslandene at indhente EU15?
Howlong will it take the accession countries to catch up?
Den udfordring, som udvidelsen betyder for samhørigheden, kan vises ved ”indhentningsscenarier”, der angiver, hvor lang tid, det vil tage BNP pr. indbygger i de nye medlemsstater sammen med Bulgarien og Rumænien at nå EU-gennemsnittet, baseret på simple formodninger om deres vækstrater i forhold til det nuværende EU15’s gennemsnitsrate.
0 0 The scale of the cohesion challenge posed by enlargement can be illustrated by ‘catch-up scenarios’, indicating howlong it will takeGDPper head in the newMemberStates togetherwith Bulgaria and Romania to reach theEUaverage on simple assumptions about their growth rates relative to the average rate in the present EU15.
Begge tager udgangspunkt i det seneste skøn om BNP pr. indbygger i de forskellige lande i 2004.
Both start from the latest forecast ofGDPper head in the different countries in 2004
Hvis væksten blev opretholdt i et betydeligt højere tempo end dette, nemlig 2½% over EU15-gennemsnittet (hvilket ville betyde en vækst på lige over 5% årligt, hvis væksten i EU15 er 2½%), ville konvergensen naturligvis ske inden for en kortere tidsramme.
If growthwere to be sustained at a significantly higher rate than this, at 2½% above the EU15 average (implying growth of just over 5%a year if growth in the EU15 is 2½%), then convergence would, of course, happen withina shorter period of time.
Imidlertid er der tale om nogle meget lange tidsperioder for mange af landenes vedkommende.
Nevertheless, the number of years involved remains considerable for many of the countries.
F.eks. ville det med denne hastighed stadig tage Polen 20 år eller derover at få BNP pr. indbygger op på 75% af EU-gennemsnittet, og mange flere år at konvergere til EU-gennemsnittet eller i nærheden af det.
For Poland, for example, even at this rate, it wouldstill take 20 years or more for GDPper head to reach 75% of theEUaverage and many more years to converge to theEUaverage or close to it .
For Bulgarien og Rumænien ville det tage endnu længere tid.
For Bulgaria and Romania, it would take much longer than this .
Med en sådan vækstrate reduceres antallet af regioner i tiltrædelseslandene, som har brug for strukturstøtte, fordi deres BNP pr. indbygger ligger under 75% af EU-gennemsnittet, imidlertid mærkbart hurtigere, end hvis væksten var langsommere.
Nevertheless, at this rate of growth, the number of regions in the accession countries which require structural support because their GDPper head is below 75% of theEUav-erage is reducedmarkedly quicker than if growthwere to be slower.
Disse scenarier skal ikke fortolkes således, at en vækst på 45% årligt i disse lande er det højeste, der kan forventes.
These scenarios should not be taken to imply that growth of 4% or 5%a year in these countries is the most that can be expected.
For det første har erfaringen med Irland i det sidste årti vist, hvilken hurtig vækst, der kan opnås.
First, the experience of Ireland over the past decade shows what can be achieved in terms of rapid growth.
For det andet vil vækstpotentialet i de nye medlemsstater i høj grad blive styrket af forbedringer i aktiekapitalen som følge af EU’s samhørighedspolitik.
Secondly, growth potential in the newMemberStates will be greatly enhanced by improvements in the capital stock as a result of EU cohesion policy.
Selv om vækstrater på et godt stykke over EU15-gennemsnittet kan opretholdes på langt sigt, tyder disse scenarier på, at det for de fleste landes vedkommende vil blive en langsigtet proces at indhente EU-gennemsnittet.
Even if rates of growth well above the average in the EU15 can be sustained in the long-term, these scenarios demonstrate that for most of the countries, catching-up to theEUaverage is likely to be a longterm process.
Hvis væksten i alle landene i fremtiden kan opretholdes på 1½% over gennemsnittet i resten af EU (dvs. 4% årligt, hvis væksten er 2½% årligt i EU15), ville BNP pr. indbygger i de 12 lande forblive under 60% af gennemsnittet for det udvidede EU27 indtil 2017 (Graf 1.6 og 1.7).
If growth in all the countries can be sustained into the future at 1½% above that in the rest of the EU (i.e. 4% a year if growth is 2½% a year in the EU15), averageGDPper head in the 12 countries would remain below 60% of the enlarged EU27 average until 2017 (Graphs 1.6 and 1.7).
Til den tid ville det kun være Slovenien, Cypern, Tjekkiet og Ungarn, der ville overstige 75% af gennemsnittet.
In this year, it would exceed 75% of the average only in Slovenia, Cyprus, the Czech Republic and Hungary .
Hvis væksten fortsatte med samme hastighed, ville Slovakiet nå op på 75% af gennemsnittet i 2019, men det ville tage det næste land, Estland, endnu 10 år at nå op på dette niveau.
If growthwere to continue at this rate, Slovakia would reach 75% of the average by 2019, but it would take the next country,Estonia, a further 10 years to attain this level.
I 2035 — mere end 30 år fra nu af — ville Polen nærme sig denne tærskel, men det ville tage Letland indtil 2041 at nå samme niveau.
In 2035—more than 30 years from now—Po- land would be approaching this threshold but it would take Latvia until 2041 to reach it .
Med denne vækstrate ville Bulgarien og Rumænien stadig have et BNP pr. indbygger, der lå under 75% af gennemsnittet i 2050.
At this rate of growth, Bulgaria andRomaniawouldstill have a level ofGDPper head below 75% of the average in 2050.
både på grund af et naturligt fald og på grund af udvandring.
Workingage population also set to decline
land, Spanien og Portugal — de tre sydlige samhørighedslande — samt i Tyskland, og over de efterfølgende 10-15 år vil den ligeledes begynde at falde i Belgien, Finland og Sverige.
Before 2015, population is projected to begin falling aswell in Greece, Spain, Portugal — the three southern Cohesion countries—andGermany, and over the following 10–15 years, it will also begin falling in Belgium, Finland and Sweden.
...og en yderligere befolkningstilbagegang forventes i de kommende år
After 2010, decline will set in withina few years in all countries apart from Ireland and Luxembourg.
I tiltrædelseslandene, på nær Cypern, Malta og Slovakiet, er befolkningen allerede begyndt at falde, og i Slovakiet skønnes det, at den begynder at falde før 2020 (Graf 1.8).
In the accession countries, population has already begun to decline in all except Cyprus, Malta and Slovakia, and in the last of these it is projected to begin falling before 2020 (Graph 1.8).
Simulering af BNP pr. person (KKS) i tiltrædelseslandene, 2004-2040 (formodet relativ tilvækst 1,5% årligt) lige samhørighedslande 6% lavere, og i Italien mere end 14% lavere.
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 1.5% pa)
< 60% af EU27-gennemsnittet < 75% af EU27-gennemsnittet < 90% af EU27-gennemsnittet > = 90% af EU27-gennemsnittet
< 60% of EU27 av. < 75% of EU27 av. < 90% of EU27 av. > = 90% of EU27 av.
Formodet tilvækst: 1,5% årligt højere end EU15-gennemsnittet
Growth assumption: 1.5% per year higher than EU15 average
N12 = nye medlemsstater plus BG og RO; MT: ingen data Kilde: GD REGIO udregninger baseret på Eurostat, Nationalregnskaber
N12 = new Member States plus BG and RO; MT: no data Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
Simulering af BNP pr. person (KKS) i tiltrædelseslandene, 2004-2040 (formodet relativ tilvækst 2,5% årligt)
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 2.5% pa)
Flere mennesker i den erhvervsaktive alder over 50
By 2025, those aged 50 to 64 will account for 35% of population of workingage in the EU15 as against 26% in 2000.
Formodet tilvækst: 2,5% årligt højere end EU15-gennemsnittet Kilde: GD REGIO udregninger baseret på Eurostat, Nationalregnskaber
Growth assumption: 2.5% per year higher than EU15 average Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
Der kommer stadig flere til gruppen af 50-64-årige, hvoraf mange i mange nuværende og kommende medlemsstater ikke længere arbejder, og der bliver stadig færre i gruppen af unge, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
The fall in the number of people of workingage across Europe will be accompanied by a large and continuing increase in the number aged 65 and over — the typical official age of retirement.
Den erhvervsaktive befolkning skønnes også at falde
Up to 2025, population of this age is projected to grow by around 1½%a year in both the EU15 and the accession countries.
I 2025 vil de 50- til 64-årige stå for 35% af den erhvervsaktive befolkning i EU15 i forhold til 26% i 2000.
As a result, the number aged 65 and over will be 40% higher in 2025 than in 2000 in both regions.
I Italien vil andelen stige til 40% og i Tyskland, Østrig, Grækenland og Spanien til 3637%.
In anEUof 27, only in the three Baltic States, Bulgaria and Romania will growth be below 1%ayear .
I tiltrædelseslandene skønnes stigningen at blive mindre, men stadig betydningsfuld, idet den gennemsnitlige andel stiger fra ca. 26% til ca. 31%, men til 34% i Tjekkiet og til 36% i Slovenien.
In Ireland, the Netherlands and Finland aswell as Cyprus, Malta and Slovenia, population of 65 and over is projected to grow by 2%a year or more (Map A1.4).
Noget, der er mere relevant for beskæftigelsen, er, at befolkningen i den erhvervsaktive alder (15- til 64-årige) sandsynligvis begynder at mindskes tidligere end den samlede befolkning.
In the accession countries, workingage population is projected to decline over the remainder of the decade in all except Cyprus, Malta, Poland and Slovakia. In the following few years, it will begin falling everywhere apart from Cyprus.
Den forventes at falde over resten af årtiet i det sydlige Europa, navnlig i Grækenland, Portugal og Italien, men også i Tyskland.
In 2025, on the latest projections, the number of people aged 15 to 64 in the accession countries will be over 10% less than in 2000.
Efter 2010 vil faldet inden for få år komme i alle lande på nær Irland og Luxembourg.
In Bulgaria and Latvia, it will be over 20% less, in Estonia, almost 30% less (Map A1.3).
Faldet i antal erhvervsaktive på tværs af Europa vil blive ledsaget af en lang og vedvarende stigning i gruppen af 65årige — den typiske officielle pensionsalder — og derover.
Given these trends, increasing the number of people of this age who remain in work is of major importance from both an economic and social perspective and a key part of the European Employment Strategy.
Forventet fald i erhvervsaktiv befolkning, 2000-2025
Projected decline in workingage population, 2000-2025
Årlig gennemsnitlig ændring i %
Average annual % change
Som følge heraf vil antallet af 65årige og derover ligge 40% højere i 2025 end i 2000 i begge regioner.
early retirement but also towards the training of older people.
I et EU på 27 lande vil væksten kun ligge under 1% årligt i de tre baltiske lande, Bulgarien og Rumænien.
Asnotedabove, only 64% of those of workingage were actually in employment in the EU15 in 2002 and in the accession countries, only 56%.
I Irland, Nederlandene og Finland såvel som i Cypern, Malta og Slovenien skønnes befolkningsandelen af 65årige og derover at stige med 2% årligt eller mere (Kort A1.4).
These figures, moreover, vary markedly betweencountries and regions.
I 2025 vil tallet stige til 36%, hvilket betyder mindre end tre erhvervsaktive for hver enkelt person i pensionsalderen.
By 2025, the figure will rise to 36%, or less than three people of workingage for each one in retirement.
I tiltrædelseslandene forventes forholdet at stige fra under 20% til over 30% i løbet af denne periode. Der forventes navnlig store stigninger i Italien, Finland, Sverige og Tyskland, hvor afhængighedsgraden forventes at stige til ca. 40% i 2025.
In the accession countries, the rate is projected to increase from under 20% to over 30% during this period.
I tiltrædelseslandene forventes stigningen i særdeleshed at være stor i Tjekkiet, Malta og Slovenien, hvor tallet forventes at komme op på 3638% i forhold til under 20% i 2000.
In the accession countries, the increase is expected to be particularlylarge in the CzechRepublic, Malta and Slovenia, where rates of 36–38% in 2025 are projected as against under 20% in 2000.
I 2025 skønnes afhængighedsgraden at overstige 40% i 42 regioner, heraf 12 i Frankrig, hvilket repræsenterer 42% af landets samlede befolkning. De laveste procentsatser — under 25% — skønnes at komme fra flere perifere regioner, Açores, Madeira, Ceuta y Melilla, som har små befolkninger, men det samme gælder for Ile de France (Paris) og London (Kort 1.3).
By 2025, dependency rates are projected to exceed 40% in 42 regions; 12 of these in France, accounting for 42% of total population in the country.
På grund af disse tendenser er det af afgørende betydning at få flere fra denne aldersgruppe til at blive på arbejdsmarkedet, set ud fra et såvel økonomisk som socialt synspunkt, men også som en vigtig del af den europæiske beskæftigelsesstrategi.
For example, Italy and Sweden have similar dependency rates as measured above, but much lower employment in Italy means that its actual dependency rate is 30% higher than in Sweden.
At opnå dette vil kræve ændringer i politikker og holdninger, ikke alene hvad angår førtidspensionering, men også med hensyn til efteruddannelse af ældre.
Already, therefore, there are only two people in employment in Italy to support every person of 65 and over, whereas in most other Member States, there are at least three .
2025 og
2025 and at
0 2 befolkning / ældre
0 population /
Afhængige 1.3
Old-age 1.3 at
(%) alt i andele, beskæftigede /
(%) rates, employed al to t /
Faktiske data
Effective
Disse tal varierer endvidere markant mellem lande og regioner.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
rer markant fra den ene region til den anden som følge af forskellige mønstre for dødelighed, fertilitet samt ind- og udvandring.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Selv om erhvervsfrekvensen forblev uændret de kommende år, ville den virkelige afhængighedsgrad, der forventes i Danmark, Nederlandene, Portugal og Storbritannien ligesom i Irland og Luxembourg, være lavere end procentsatsen i Italien nu.
Ireland and Luxembourg, would be lower than the rate in Italy now.
For mennesker i den erhvervsaktive alder er det at have et job eller være i stand til at finde et job inden for en rimelig tidsperiode derfor uundgåeligt en forudsætning for social inddragelse.
working-age, having a job or being able to find one withina reasonable period of time is, therefore, invariably a precondition for social inclusion.
I alle tiltrædelseslandene på nær Bulgarien er den virkelige afhængighedsgrad under EU-gennemsnittet, på trods af, at kun en forholdsmæssig lille andel af den erhvervsaktive befolkning er i beskæftigelse.
0 0 In all the accession countries, except for Bulgaria, the actual dependency rate is below theEUaverage, despite the relatively small proportion of workingage population in jobs.
Hvis der ikke sker nogen større stigning i beskæftigelsen i de kommende år, kunne graden i mange af landene imidlertid tænkes at stige over niveauet i de fleste nuværende EU-medlemsstater.
If there is no substantial rise in employment in the coming years, however, the rate in many of the countries could rise above that in most existing EUMember States.
Dette understreger, hvor afgørende det er i de kommende år at opnå et højt beskæftigelsesniveau, som bakkes op af økonomisk vækst, hvis de fremtidige demografiske tendenser ikke skal føre til større sociale spændinger.
This emphasises the central importance of achieving a high level of employment in future years, supported by economic growth, if prospective demographic trends are not to lead to increasing social tension.