natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De samfundsmæssige udfordringer vil blive suppleret med en række mere målrettede og ”traditionelle” forskningstemaer.
and environmental objectives”, “Creating and adapting jobs in Europe in the context of a socioecological transition” and “Europe facing a rising multi-polar world”.
Hver udfordring vil blive håndteret ved hjælp af et specifikt sæt af forskningsindsatser, som bliver samlet i et stort integreringsprojekt.
Each Challenge will be addressed by a specific Set of Research Actions that will be combined in a single large scale integrating project.
Fremtidige projektforslag bør derfor nu fokusere på:
Future project proposals thus should now pay attention to:
Det yder et væsentligt bidrag til at fremme en fælles forståelse på tværs af hele Europa og til at løse større, internationale problemer.
A coordinated interdisciplinary approach and plurality of perspectives to examine the different dimensions of the societal challenge considered;
Fremadrettet /fremsynet analyse mht. udviklingen af de sam- fundsmæssige udfordringer, hvor dette er relevant;
Forward looking /foresight analysis regarding the evolu- tion of the societal challenge, where relevant;
Implementering af en betydningsfuld samarbejdsdimension i tillæg til den europæiske dimension;
Deployment of a significant international cooperation dimension in addition to the European dimension;
Udbredelse og udnyttelse af forskningsresultater i en række kontekster (videnskabelige, politikker, medier, civilsamfundet);
Dissemination and exploitation of research results in a va- riety of contexts (scientific, policy, media, civil society);
Udvikling af en effektiv, kritisk masse af aktører, som involverer en bred vift af nøgleinteressenter.
Development of an effective critical mass of actors, in- volving a wide range of key stakeholders.
Etiske og kønsrelaterede dimensioner vil fortsat være relevante i forhold til udførelsen af forskningen og dens indhold.
Ethical and gender dimensions will continue to be rele- vant in both the conduct of the research and its content.
For på udførlig vis atkunne tage fat på udfordringerne, opfordres forslagsstillerne til at definere yderligere forskningsaspekter, som rækker ud over forskningsområderne, der er fastlagt i arbejdsprogrammet.
For comprehensively addressing the Challenges, proposers are encouraged to define additional research aspects that go beyond the research areas identified in the Work Programme.
Direktoratet for videnskab, økonomi og samfund i Generaldirektoratet for Forskning i Europakommissionen administrerer på nuværende tidspunkt over 210 projekter, der er finansieret af programmet for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber.
The projects involve several thousands of researchers from more than 1500 organisations (Universities, Research Organisations, Stakeholders, Research Funders, etc.) in over 70 countries which makes the programme the largest SSH targeted programme in the world.
Projektet involverer adskillige tusinde forskere fra over 1.500 organisationer (universiteter, forskningsorganisationer, interessenter, forskningsbidragsydere osv.) i mere end 70 lande, hvilket gør programmet til det største program inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber i verden.
These Societal Challenges have to be addressed by pooling resources, achieving critical mass and However, efforts need to be continued to ex-developing coherent and complementary research ploit the full potential of these research coop-activities.
Men det er fortsat nødvendigt med indsatser og tiltag for at udnytte det fulde potentiale af Videreudviklingen af tværfaglige forskningsind-disse forskningsbaserede samarbejder.satser, forbedrede sammenkoblingsdiscipliner og –tilgange, samt udformningen af partnerskaber I en verden, som dagligt er udsat for globale sam-uden for videnskabsverden bliver især tilskyndet.fundsudfordringer, spiller samfundsvidenskab og de humanistiske videnskaber en unik rolle.I den nye tilgang vil det være vigtigt at forme udviklingen af en bredt tilgængelig og solid vidensbase i I den måde som SSH-programmet er sammen-SSH, der baner vejen for en fælles udvikling af SSH-sat mht. indkaldelsen af forslag - 2010,er der en forskningsinfrastrukturer.
The enhancement of interdisciplinary eration activities.research efforts, better linking disciplines and approaches and forging the development of In a world that is being put to the test on a daily partnerships beyond the scientific community are basis by global societal challenges, social sciences specifically encouraged.and humanities have a unique role to play.
Hvordanbliver det implementeret?
How it will be implemented?
2 http://ec.europa.eu/research/press/2008/pdf/com_2008_468_en.pdf anerkendelse af, at en forbedring af resultaterne kræver en ny tilgang, som fokuserer yderligere på en udfordringsstyret tilgang. Disse samfundsmæssige udfordringer skal der tages fat på ved en sammenlægning af resurser, opnåelse af en kritisk mase og udvikling af sammenhængende og komplementerende forskningsaktiviteter.
Within the new approach it will also be essential The SSH programme as of the 2010 Call for to forge the creation of a widely accessible, proposals recognises that improving their impact solid knowledge base in SSH that paves the requires a new approach, focusing increasingly way to common development of SSH research on a challenge-driven approach. infrastructures.
Den nye tilgang bliver implementeret fra og med forslagsindkaldelsen 2010 - som en ”pilotøvelse”.
The new approach will be implemented as of the 2010 Call for proposals as a pilot exercise.
I de efterfølgende forslagsindkaldelser vil antallet af samfundsmæssige udfordringer pr. forslagsindkaldelse øge sammen med stigningen i det overordnede budget for SSH-programmet.
In subsequent calls the number of Societal Challenges per call will increase in proportion with the rise in the general budget for the SSH programme.
Betydningsfulde EU-resultater inden for videnskab og forskning
Major EU achievements in science and research
Forskningspolitik og -initiativer
Research Policy and Initiatives
Som en del af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse er realiseringen af det europæiske forskningsrum (EFR) blevet en uundværlig del af EU’s svar på de udfordringer, som globaliseringen har bragt med sig.
As part of the Lisbon Strategy for Growth and Jobs, realising the European Research Area (ERA) has become an integral component of the EU’s response to the challenges posed by globalisation.
Målet er at skabe et sandt europæisk indre marked for forskning, hvor viden, forskere og teknologi frit kan bevæge sig på tværs af landegrænser på samme måde som varer, mennesker, tjenesteydelser og kapital.
The goal is to create a true European Single Market for Research, where knowledge, researchers and technology can move across frontiers in the same way as goods, people, services and capital do.
Dette er den femte frihed; fri bevægelighed for viden, så den kan bevæge sig dertil, hvor den bedst kan anvendes og udnyttes.
This is the Fifth Freedom; the freedom of movement of knowledge to where it is best used and exploited.
Denne femte frihed er uundværlig, hvis Europa skal blive verdens førende »vidensbaserede økonomi«, hvor viden kan være med til at opretholde velstanden og konkurrencedygtigheden samt tackle de sociale udfordringer, som Europas borgere står over for.
This Fifth Freedom is indispensable if Europe is to become the world’s leading ‘knowledge economy’, where knowledge will help sustain prosperity and competitiveness and address the societal challenges that concern European citizens.
Ved at føre forskningsmiljøet, virksomhederne og beslutningstagerne sammen kan vi fremme den videnskabelige ekspertise og gøre noget ved fragmenteringen og dobbeltarbejdet inden for europæisk forskning, som resulterer i spildte ressourcer, tabt terræn i forhold til vores globale konkurrenter og en indvirkning på økonomisk vækst og jobskabelse, der ikke er optimal.
By bringing together the research community, industry and policy-makers, it promotes scientific excellence and addresses the fragmentation and duplication in European research that leads to wasted resources, ground lost to our global competitors and a sub-optimal impact on economic growth and job creation.
At gøre EFR til virkelighed er nu en fælles målsætning, som står højt på den politiske dagsorden.
Making the ERA come true is now a unanimously agreed objective that features high on the political agenda.
Inden for videnskabs- og forskningsområdet har de overordnede resultater mellem 2004 og 2009 været:
In the science and research area, the overall achievements between 2004 and 2009 have been:
> en vellykket fordeling af midler for bedst muligt at styrke EU’s konkurrencedygtighed og fremme videnskabelige topresultater gennem effektiv implementering af EU’s syvende rammeprogram for forskning med flere midler (op til 54 mia. EUR over 7 år) > at få EFR-projektet placeret centralt på den politiske dagsorden gennem en række initiativer, som skal føre til mærkbare forbedringer i opbygningen af den frie bevægelighed for viden.
> successfully targeting funding to where it has greatest impact on EU competitiveness and scientific excellence, through efficient implementation of a new EU Seventh Research Framework Programme with more funding (up to €54 billion over 7 years); and > putting the ERA project at the centre of the policy agenda through a series of initiative designed to make tangible improvements in building the freedom of movement of knowledge.
Foruden disse globale resultater er der nogle specifikke succeser, som er værd at nævne:
Beyond these global achievements, some particular successes are worth mentioning:
> Etableringen af Det Europæiske Forskningsråd, som yder støtte til EU-forskning inden for en nytænkende, videnskabsbaseret »fri« forskningsmodel og går et skridt videre end det traditionelle fælles transnationale forskningsprojekt for allerede fastlagte emner.
> Establishing the ERC (European Research Council), which grants EU research support, beyond the traditional collaborative transnational research project on predetermined subjects, to a more innovative, science-driven‘free’ research model.
Det Europæiske Forskningsråd har været en stor succes — ved første tilskudsrunde i 2007 var der mere end 9 000 ansøgere.
The ERC has been a great success – the first call for grants, in 2007 attracted over 9,000 applications;
> Målrettede trin mod et europæisk forskningsrum og bedre koordinering af både den nationale og europæiske indsats gennem lancering af initiativer, der fremmer forskernes mobilitet, den fælles planlægning af offentlig forskning, investeringerne i store infrastrukturer på tværs af landegrænserne samt en bedre udnyttelse af forskningsresultaterne.
> Creating effective public – private technology partnerships associating enterprises and public research organisations in key areas for industrial and technological research through several large Joint Technology Initiatives (JTIs).
Medlemslandene har vedtaget en fælles vision for EFR i 2020 med de nødvendige betingelser for forskningsforvaltning og investering i forskning og udvikling. Medlemslandene skal dokumentere deres fremskridt i forhold til forskningsinvesteringerne gennem deres respektive nationale reformprogrammer.
JTIs increase the scale and impact of research investment, ensure the coordination and integration of research in Europe and raise the technology content of industrial activity.
> Et forbedret fokus på tematisk anlagt europæisk forskning baseret på sociale behov og langsigtede virksomhedsbehov og en maksimering af den yderligere europæiske værdi, dette kan tilføre.
> Taking targeted steps towards a European Research Area and the better coordination of national and EU efforts, by launching initiatives to promote mobility of researchers, joint programming of public research, cross-border investment in large infrastructures and better exploitation of research results.
Vi har gennem politikker, nytænkning, organisation og økonomisk støtte fokuseret endnu mere intenst på, hvordan vi bedre kan tackle de store sociale problemer, såsom Alzheimers, energiforsyningssikkerhed, klimaforandringer og fødevaresikkerhed.
> Improving the focus of thematically-oriented European research on societal and long-term business needs and maximising the European added value of our support; We have focussed even more intensively, through policy, innovation, organisation and funding on how we can better deal with the major societal issues, such as Alzheimer’s, energy security, climate change or food security.
> Åbningen af europæisk forskning mod omverden gennem vedtagelsen af en fast international dimension, både med hensyn til implementeringen af rammeprogrammet og partnerskabet med medlemslandene.
> Opening European research to the world by adopting a resolutely international dimension, both in the implementation of the Framework Programme and in partnership with Member States.
Globale udfordringer kræver globalt samarbejde og de seneste fem års resultater har omfattet nye videnskabelige og teknologiske aftaler med vores naboer — både globalt og lokalt.
Global challenges need global cooperation and the achievements over the last five years have encompassed new scientific and technological agreements with our neighbours, both global and local.
> Hævningen af det gennemsnitlige niveau for forskning i Europa gennem specifikke tiltag, der skal fremme forskningens regionale dimension og understøtte udviklingen af forskningskapaciteten i det udvidede EU.
> Raising the average level of research in Europe, through specific actions promoting the regional dimension of research and supporting the development of research capacities in the enlarged EU.
26 ud af de 27 medlemslande har nu formuleret deres egne forskningsmål, og udgifterne til forskning og udvikling er steget med en udgiftsstigning i faste priser i alle medlemslandene.
26 out of the 27 Member States now have set their own research intensity targets and R & D expenditure increased with growth in real terms in all Member States.
Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse har også resulteret i, at en større del af midlerne til regionalpolitik er blevet øremærket til forskning, udvikling og innovation. Den Europæiske Investeringsbank og Det Europæiske Fællesskab er gået sammen om at udvikle et nyt finansieringsinstrument til den vidensbaserede økonomi: en f i finansieringsfacilitet for risikodeling, som vil frigøre ca. 10 mia. EUR til investering i forskning, udvikling og innovation.
The Lisbon Strategy for growth and jobs has also resulted in a higher proportion of the Regional Policy Funds being earmarked for R & D and innovation.
> Rationaliseringen og forenklingen af regler og fremgangsmåder for modtagere af RP7 og programadministrationen og ved at anvende forskningsmidler endnu bedre.
> Rationalising and simplifying rules and practices for beneficiaries of FP7 and programme management and by using research money even better.
Udliciteringen af mange administrationsopgaver til Forvaltningsorganet for Forskning vil hjælpe Kommissionen med at administrere større budgetter med det nuværende personale og samtidig fokusere mere på udviklingen af politikker.
Outsourcing of many management tasks to the Research Executive Agency will help the Commission to manage increasing budgets with existing human resources, while focusing more on policy development.
> Konsolideringen af Det Fælles Forskningscenter, EU’s eget forskningscenter, som en robust, uafhængig videnskabelig og teknisk støtte for EU-politik.
> Consolidating the Joint Research Centre, the EU’s own research centre, as a provider of robust, independent scientific and technical support for EU policies.
Danmark og RP6 (2002-2006)
Ireland and FP6 (2002-2006)
Danmark: Klassificering i EU-27
Ireland: Classification in EU-27
(Tekst: DK er nr. 12 inden for højteknologisk eksport og nr. 5 i forhold til RP7’s succesrate blandt de 27 EU-lande)
(Legend: IE ranks 3rd for high-tech exports, and 6th for FP7 Success rate within the EU-27 countries)
Forsknings- og udviklingsintensitet (% af BNP), 2006
R & D intensity (% of GDP), 2006
Videnskabsfolk og ingeniører som % af arbejdsstyrken, 2006
Scientists and engineers as % of labour force, 2006
Patentansøgninger til EPM per million indbyggere, 2004
The Sixth Framework Programme for Research (FP6), which ran between 2002 and 2006, supported about 200 million Euros of Irish research.
Højteknologisk eksport som % af total eksport, 2006
High-tech exports as % of total exports, 2006
RP7 Succesrater: Ansøgere fra land (per 1. okt. 2008)
FP7 Success rates: Applicants from country (as of 1 Oct. 2008)
Danmark fik primært støtte inden for områder som »Bæredygtig udvikling, globale ændringer og økosystemer« (mere end 83 mio. EUR), »De biologiske videnskaber, genomisk forskning og bioteknologi inden for sundhed« (mere end 80 mio. EUR), »Fødevarekvalitet og -sikkerhed« (mere end 53 mio. EUR) og »Informationssamfundsteknologier« (mere end 48 mio. EUR).
Irish researchers were particularly successful in getting funding for research training, career development and mobility schemes, through the‘Human resources and mobility’parts (which are also known as‘Marie Curie Actions’) of the programme‘Structuring the European Research Area (ERA)’. Here, 162 Irish research participants received more than 54 million Euros.
* SII giver et overblik over den samlede nationale innovationspræstation Kilder: Nøgletalsrapport om videnskab, teknologi og konkurrenceevne 2008/2009; den euorpæiske resultattavle for innovation 2008 og GD for Forskning
* The SII gives an overview of aggregate national innovation performance Sources: Science, Technology and Competitiveness key figures report 2008/2009, European Innovation Scoreboard 2007 and DG RTD.
RP6 Underskrevne aftaler: EF-bidrag iht. prioritetsområde (per maj 2008)
FP6 signed contracts: EC contribution by priority area (as of May 2008)
Andre 8.5%
Others 4.7%
Her modtog 171 danske forskere mere end 40 mio. EUR.
Life sciences, genomics and biotechnology for health7.0%
Menneskelige ressourcer og mobilitet10.1%
Research Infrastructures1.9%
Biovidenskab, genomforskning og bioteknologi inden for sundhed20.3%
Irish organisations were also active in coordinating and participating in projects under FP6.
Horisontale forskningsaktiviteter der involverer SMV'er2.7%
Information society technologies21.3%
Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske behov5.1%
Horizontal research activities involving SMEs3.6%
Danske organisationer deltog også aktivt i projekterne under RP6, både hvad angår koordinering og deltagelse.
Nanotechnologies and nanosciences, materials and new production processes 10.4%
Nanoteknologier og nanovidenskab6.5%
Policy support and anticipating scientific and technological needs3.6%
Bæredygtig udvikling, globale ændringer og økosystemer21.2%
Food quality and safety7.2%
Fødevarekvalitet og -sikkerhed13.4%
Sustainable development, global change and ecosystems8.7%
Danmark og RP7 (2007-2013)
Ireland and FP7 (2007-2013)
RP7 underskrevne bevillingsaftaler: EF-bidrag iht. prioritetsområde (pr. okt. 2008)
FP7 Signed Contracts : EC Contribution by Priority Area (as of October 2008)
Andre2,2 %
Health 13%
Det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) løber fra 2007 til 2013.
The Seventh Framework Programme for research and technological development (FP7) will operate between 2007 and 2013.
I oktober 2008 havde danske forskningsorganisationer sikret sig tilskud fra Det Europæiske Fællesskab på godt 80 mio. EUR gennem RP7.
By October 2008, Irish research organisations had secured EC contributions of around 42 million Euros through FP7.
Sundhed24,7 %
European Research Council3%
Det Europæiske Forskningsråd5,6 %
Food, Agriculture, and Biotechnology7%
Fødevarer, landbrug og bioteknologi5,8 %
Transport 2%
Nanovidenskab, nanoteknologier, materialer og nye produktionsteknologier2,5 %
Research Infrastructures6%
De har desuden sikret sig betragtelige midler gennem »Marie Curie-aktioner« til forskningsuddannelse, karriereudvikling og forskningsmobilitetsprogrammer (knap 9 mio. EUR), midler fra »Det Europæiske Forskningsråd« til støtte for forskerinitieret banebrydende forskning (knap 4,5 mio. EUR) og »Forskningsinfrastrukturer«, som optimerer brug og udvikling af de bedste og eksisterende forskningsinfrastrukturer i Europa (knap 4 mio. EUR).
Also, they secured significant funding through‘Marie Curie Actions’for research training, career development and researcher mobility schemes (over 3 million Euros), and‘Research Infrastructures’, which optimise the use and development of the best and existing research infrastructures in Europe (over 2 million Euros).
Danskerne er de ledende koordinatorer i 39 RP7-projekter, og 228 danske organisationer er involveret i 181 projekter.
The Irish are the lead coordinators in 23 FP7 projects and over 160 Irish organisations are involved in 139 projects.
(NB: Husk, at de nævnte tal er de forpligtede beløb,ikke betalinger).
(N.B. Please remember that the figures quoted are commitments, not payments)
Regional udvikling er nødvendigt for at styrke forskningskapaciteten i EU.
Regional development is essential to increase research capacity throughout the EU.
Danmark nyder godt af støtte til denne slags forskning under programmet »Regional konkurrenceevne og beskæftigelse«, som finansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).
Ireland benefits from this kind of support for research under the ‘Regional Competitiveness and Employment’objective, funded by the European Regional Development Fund (ERDF).
Med dette formål for øje vil programmet »Innovation og viden«, som dækker hele landet, modtage mere end 250 mio. EUR fra EU.
Several programmes under this objective have targeted research among their priorities. These include:
Gennem det »europæiske territoriale samarbejde« vil der blive ydet væsentlig støtte til forskning og innovation.
> The ‘Southern and Eastern Regional Operational Programme 2007-2013’, which targets Innovation and the Knowledge Economy as a priority.
Der er fire programmer implementeret på tværs af Danmarks regioner, som er rettet mod forskning, og som hovedsageligt medfinansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). »Nordsøregionen«, »Øresund-Kattegat- Skagerrakregionen«, »Østersøregionen« og »Den Sydlige Østersøregion«.
It will receive 94 million Euros of EU funding over this period. > The ‘Border, Midland and Western’region programme, targeting ‘Innovation, Information and Communication Technologies (ICT) and Knowledge Economy’, which will receive over 80 million Euros of EC funding. The‘European Territorial Cooperation’objective gives significant support to research and innovation as well.
Østersøprogrammet vil modtage mere end 63 mio. EUR i EU-støtte til at »fremme innovationen på tværs af Østersøregionen«.
Several programmes operating between Ireland’s cross-border regions are co-funded by the European Regional Development Fund (ERDF).
Danmark: en nøglespiller inden for europæisk forskning
Ireland: a key actor of European research
Danske organisationer er fortsat aktivt involveret i rammeprogrammerne som koordinatorer eller deltagere i succesrige projekter, f.eks.:
Irish organisations remain actively involved in the Framework Programmes, as coordinators or participants in successful projects, for example:
> SEAFOODplus, koordineret af DTU Aqua samt seks andre danske organisationer, har gjort sig til talsmand for de betragtelige sundhedsfordele forbundet med at spise fisk og skaldyr.
> Three Irish organisations participated in the SEAFOODplus project: the National University of Ireland – Dublin, Teagasc (Agriculture and Food Development Authority) and University College Cork.
SEAFOODplus har som mål at ændre forbrugernes opfattelse af fisk og nedsætte risiciene for fiskeforgiftning.
This collaboration brings together 68 research organizations from 17 countries. This “star” project advocates eating seafood for better health.
De nye metoder giver forbrugerne omkostnings-, smags- og sundhedsmæssige fordele og gør industrien mere effektiv. ektiv.
SEAFOODplus aims to change consumers’ideas about fish, and reduce the risks of seafood poisoning.