natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På europæisk plan steg ydelserne til disse to grupper med 12 % i reelle tal pr. indbygger mellem 1995 og 2000, mod +9 % for de samlede ydelser.
EU-wide, benefits paid under theold-age and survivors functions rose by 12% in real terms per capita during the period 1995-2000 against +9% for all benefits.
Denne stigning forklares hovedsageligt gennem dendemografiske udvikling.
Thisgrowth is primarily explained by demography.
Endvidere påvirker den politik, som landene følger i forbindelse med pensionsordninger også udviklingenaf disse ydelser.
Furthermore the retirement policy also influences the development of these benefits.
EU 15BDKDAlders- og efterladteydelser i procent af de samlede sociale ydelser
EU 15BDKDELOld age and survivors benefits as a percentage of total social benefits
Sociale ydelser fordelt på type i procent af de samlede ydelser, EU-15, 2000
Graph 27Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2000
Alders- og efterladteydelser i procent af de samlede sociale ydelser, 2000
Graph 26Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, EU-15, 2000
Arbejdsløshed 6,3%
Unemployment 6.3%
Boligstøtte og socialudstødelse3,7%
Housing and socialexclusion n.e.c.3.7%
Sygdoms- og sundhedspleje 27,3%
Sickness/health care 27.3%
Familieydelse/børnepenge 8,2%
Family and children8.2%
Alders- og efter-ladteydelse46,4%
Old age andsurvivors46.4%
Udgifter i forbindelse med arbejdsmarkedspolitikken
Labour Market Policy expenditure
I 2000 udgjorde de samlede udgifter til arbejdsmarkedspolitikken 2,04 % af BNP, hvoraf 0,68% anvendtes til aktiv arbejdsmarkedspolitik (AP).
In 2000, total Labour Market Policy expenditure represented 2.04% of GDP, out of which 0.68% was dedicated to active labour market policy measures.
Der er betydelige forskelle mellem EU-landene, men ikke en klar opdeling mellem Nord og Syd.
There are considerable differences between Member States that are not a clear north/south divide.
To lande brugte mereend 3 % af BNP (Belgien og Danmark), seks lande brugte mellem 2 % og 3 % (Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Finlandog Sverige), og seks lande brugte mere end 2 % (Grækenland, irland, Italien, Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige).
Two countries spent more than 3% of GDP (Belgium and Denmark), six countries spent between 2% and 3% (Germany, Spain, France, the Netherlands, Finland and Sweden), and six countries spent less than 2% (Greece, Ireland, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom).
EU-15BDKOffentlige udgifter til aktiv AP i procent af BNP, - 2000
EU-15BDKDELPublic expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2000
Kategorier 2-7: Uddannelse - jobrotation og jobdeling - beskæftigelsesincitamenter - integrering af handicappede - direkte jobskabelse - incitamenter til iværksættelse Underkategori 2.4 Særlig hjælp til lærlingeuddannelser.
Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Kategorier 8-9: Indkomststøtte i tilfælde af arbejdsløshed - tidlig tilbagetrækning
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement
Kilde: Eurostat - Database til arbejdsmarkedspolitik
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Udgifter til arbejdsmarkedspolitik efter aktionstype (kategorier 2-7), EU-15, 2000
Graph 29Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2000
Offentlige udgifter til aktiv AP i procent af BNP, 2000
Graph 28Total public expenditure on LMPmeasures as a percentage of GDP, 2000
Uddannelse (med undtagelse af underkategori 2.4)34,5%
Training (excl.sub-category 2.4)34.5%
Direkte jobskabelse27,4%
Direct job creation27.4%
Beskæftigelsesincitamenter 18,8%
Employment incentives18.8%
Kilde: Eurostat - Database til arbejdsmarkedspolitik
Source:Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Gennemsnitligt (vægtet efter befolkningsstørrelse) modtog de rigeste 20% af befolkningen i EU-medlemsstaterne 4,6 gange mere af densamlede indkomst end de fattigste 20%.
As a population-weighted average in EU Member States in 1999, the top (highest income) 20% of the population received 4.6 times asmuch of the total income as the bottom (lowest income) 20% of the population.
Denne kløft mellem de fattigste og de rigeste er mindst i Danmark og Sverige (3,42), efterfulgtaf Tyskland, Nederlandene og Østrig.
This gap between the most and least well-off peopleis smallest in Denmark and Sweden (3.2), followed by Finland, Germany, Netherlands and Austria.
Den er størst i de sydlige medlemsstater, Det Forenede Kongerige og Irland.
It is widest in the southern Member States, Ireland and the United Kingdom.
Nøgleindikator EU-15 Ulig indkomstfordeling (indkomst kvintil sats)
Income must be understood as equivalised disposable income.
Ved indkomst forstås ækvaliseret disponibel indkomst Kilde: Eurostat - EF-husstandspanel - UDB, december 2002
Source: Eurostat - European Community Household Panel - UDB version December 2002
Indkomstniveau og indkomstskævhed, 1999
Graph 30Level of income and income inequality, 1999
Spredning eller regional beskæftigelsessats, 2001
Graph 31Dispersion of regional employment rates, 2001
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen 2001.
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2001.
Husstande med lav indkomst
Low-income households
Ser man på den samlede befolkning, havde ca. 15 % af EU-borgerne en ækvivalent indkomst på under 60 % af den nationale middelindkomst i 1999. Dette tal svarer til ca. 56 mio. mennesker.
When looking at the total population, around 15% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of their respective national median in 1999.
Hvis man sætter 60 % af den nationale middelindkomst som fattigdomsgrænse, var andelen af "fattige" forholdsvis høj (over 21%) i Grækenland og Portugal og relativt lavere i Belgien, Danaark,Tyskland, Luxembourg, Nederlandene, Østrig og Finland (11-13 %). Tallet var særligt lavt i Sverige (9).
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, the proportion of people at risk of poverty was relatively higher in Greece and Portugal (21%), followed by Spain and United Kingdom (19%) - and was relatively lower in Belgium, Denmark, Germany, Luxembourg, the Netherlands, Austria and Finland (11 to13%).
De sociale ydelser reducererandelen af fattige i alle EU-landene, men i meget forskelligt omfang: reduktionen spænder fra 5% i Grækenland til næsten 70 % i Sverige.
Social benefits reduce the proportion of people at risk of poverty in all Member Statesbut to very differing degrees: the reduction ranging from around 5% in Greece to almost 70% in Sweden.
Fattigdomsrisikoen - før sociale overførsler.
At-risk-of-poverty rate - before social transfers.
Andelen af personer med en ækvivaliseret disponibel indkomst før sociale overførsler under fattigdomsgrænsen som svarer til 60% afden nationale middel disponible indkomst (efter sociale overførsler).
The share of persons with an equivalised disposable income, before social transfers, below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Andelen af personer med en ækvivaliseret disponibel indkomst under fattigdomsgrænsen som svarer til 60% af den nationale middel disponible indkomst,1999
Retirement and survivor's pensions are counted as income before transfers and not as social transfers,199924*2524212223*243021242123272128
60 % af den årlige middelindk. (nat.val.)7334*60 % af den årlige middelindk. (KKS)7263*
60% of median annual income ()60% of median annual income (PPS)
Fattigdomsrisikoen (efter sociale overførsler) og Vedvarende fattigdomsrisiko, 1999
Graph 32At-risk-of-poverty rate (after social transfers) and At-persistent-risk-of-poverty rate, 1999
Fattigdomsrisikoen - før og efter sociale overførsler, 1999
Graph 33At-risk-of-poverty rate after and before social transfers, 1999
Før ydelser
Before transfers
Husstande uden job
Jobless households and low wages
I 1999 var "fattigdomsrisikoen" blandt personer, der levede i husstande, hvor ingen i den erhvervsaktive alder var i beskæftigelse, næsten 51 % - dvs. Næsten3 gange højere end for personer i husstande, hvor mindst én person var i arbejde.
In 1999, the 'at-risk-of-pover-ty' rate for people living in households where no people of working age are in employment was 51% - almost 3 times as high as therate where at least one person is working.
Befolkning i husstande uden job – personer på 0-65 år Procent af personer i husstande, hvor ingen er i beskæftigelse, i forhold til den samlede befolkning (excl. personer i husstande hvor alle er under 18 år, eller 18-24 år og under uddannelse, eller 65 år og derover som ikke arbejder)).200212,116,3:13,810,18,113,19,811,58,9*9,5*9,9*5,4
Population in jobless households - persons aged 0-65 (Percentage of people living in households with no member in employment as a share of total population (excluding persons in households where all members are aged less than 18 years, or 1824 years and in education, or 65 years and more and not working))200212.116.3:13.810.18.113.19.811.58.9*9.5*9.9*5.4:
Befolkning i husstande uden job – personer på 0-60 år(personer i husstande, hvor ingen er i beskæftigelse, i forhold til den samlede befolkning (excl. personer i husstande hvor alle er under 18 år, eller 18-24 år og under uddannelse, eller 60 år og derover som ikke arbejder)).
Population in jobless households - persons aged 0-60 (Percentage of people living in households with no member in employment as a share of total population (excluding persons in households where all members are aged less than 18 years, or 1824 years and in education, or 60 years and more and not working))
20028,912,9:Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen 2002. IRL - 1997 data.
20028.912.9Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2002.
Fattigdomsrisiko sats (%) blandt personer i husstande, hvor … af medlemmerne i erhvervsaktiv alder er i beskæftigelse, 1999
At-risk-of-poverty rates (%) among people living in households where … of the working age people are in employment, 1999
… ingen af …… nogle, men ikke alle …… alle …
… none …… some -but not all- …… all …
Fattigdomsrisiko sats blandt personer, der lever i husstande, hvor … af medlemmerne i erhvervsaktiv alder er i beskæftigelse, 1999
Graph 35At-risk-of-poverty rates among people living in households where … of the workingpersons are in employment, 1999
0-65 0-60 ingen afnogle, men ikke allealle
0-65 years0-60 years nonesome but not allall
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen 2002.
Eurostat - European Union Labour Force Survey
Kvinder og mænd i beslutningsprocessen
Women and men in decision making
På EU-plan er kvindernes repræsentation i Europa-Parlamentet steget støt ved hvert valg siden 1984 og er nu oppe på 30 %.
At the EU level, women's representation in the European Parliament has increased steadily with each election since 1984 and nowreaches 30%.
I denationale parlamenter er kvinderne fortsat underrepræsenteret i samtlige EU-lande, idet kvinderne her udgør mellem 9 % i Grækenland og 44 % i Sverige.
In national Parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seatsoccupied by women in these bodies range from 9% in Greece to 44% in Sweden.
Procentvis andel af pladser besat med kvinder i Europa-Parlamentet, valget i juni 1999
Percentage of seats occupied by women in the European Parliament, election June 1999
Procentvis andel af kvinder i nationale regeringer, foråret 2001
Graph 37Percentage of women in the national governments, spring 2001
Kvindernes repræsentation i parlamenter, 2001
Graph 36Percentage of seats occupied by women in Parliaments, 2001
Beskæftigelse af kvinder og mænd
Employment of women and men
Mellem 1996 og 2001 steg beskæftigelsessatsen for mænd i EU med næsten 3 procentpoint. I samme periode steg beskæftigelsessatsen for kvinder imidlertid med 5 procentpoint, hvorved forskellen mellem de to køn mindskedes.
Between 1996 and 2001, the EU employment rate for men rose by almost 3 points.
Beskæftigelsessatsen blandtmænd (73 %) er dog fortsat væsentlig højere end for kvinder (54,9 %).
Nevertheless, the rate for men (73.0%) remains considerably higher than that of women (54.9%).
Kvindernes beskæftigelsessats er højest i de tre nordiskelande, Det Forenede Kongerige og Nederlandene.
Female employment rates are highest in the three Nordic countries, the United Kingdom and the Netherlands.
Kilde: Eurostats kvartalsvise arbejdsstyrkedata (QLFD)
Source: Eurostat - QLFD (Quarterly Labour Force Data)
Procentdel af personer, der arbejder på deltid,fordelt på køn, 2001
Graph 39Percentage of persons in employment working part-time, by sex, 2001
Kvinders beskæftigelsessats (15-64-årige), 1996 og 2001
Graph 38Female employment rates (15-64 years), 1996 and 2001
Kilde: Eurostats kvartalsvise arbejdsstyrkedata (QLFD)
Source:Eurostat - QLFD (Quarterly Labour Force Data)
Mænds og kvinders indtjening
Earnings of women and men
Forskellene er på EU-plan desamme som i 1998, 1997 og 1996.
At EUlevel the difference remains the same as in 1998, 1997 and 1996.
For at mindske de kønsbetingede lønforskelle mellem mænd og kvinder må både den direkte lønrelaterede forskelsbehandling og den indirekte forskelsbehandling, der er knyttet til deltagelse på arbejdsmarkedet samt valg afbeskæftigelse og karriereudvikling tages i betragtning.
To reduce gender pay differences both direct pay-related discrimination and indirect discrimination related to labour market participation, occupational choice and career progression have to beaddressed.
Kønsbetinget lønforskel, ikke justeret (gennemsnitlig bruttoindtjening pr. time for kvinder som en procentdel af den gennemsnitlige bruttoindtjening pr. time for mænd.Befolkningen består af alle lønmodtagere mellem 16 og 64 år, der arbejder mindst 15 timer om ugen)
Gender pay gap in unadjusted form (Average gross hourly earnings of females as % of average gross hourly earnings of males. The population consists of all paid employees aged 16-64 that are 'at work 15+ hours per week'.)
Kilde: Eurostat - EF-husstandspanel - UDB, december 2002 (undtagen F: Arbejdsstyrkeundersøgelsen, NL og S: Undersøgelse af indkomststrukturen)
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2002 (except F: National Labour Force Survey, NL and S: Earnings Surveys.)
Kønsbetinget lønforskel, ikke justeret 1998og 1999
Graph 40Gender pay gap in unadjusted form 1998 and 1999
Gennemsnitlig årlig bruttoindtjening for kvinder som en procentdel af den gennemsnitlige årlige bruttoindtjening for mænd (fuldtidsansatte, NACE Rev. 1 sections C-K), 1999 og 2000.
Graph 41Average gross annual earnings of females as %of average gross annual earnings of males (full-time employees, NACE Rev. 1 sections C-K),
Kilde: Eurostat - EF-husstandspanel - UDB, december 2002 (undtagen F:Arbejdsstyrkeundersøgelsen, NL og S: Undersøgelse af indkomststrukturen)
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December2002 (except F: National Labour Force Survey, NL and S: Earnings Surveys.)
Den forventede levetid stiger stadig og er nu mindst 81 år for kvinder og 75 år for mænd.
Life expectancy continues to rise and now it's more than 81 years for women and 75 for men.
Kvinder lever længere end mænd i alle EU-landene.
In all Member States, women live longer then men.
I EU som helhed kan kvinder forvente at leve til det 66. år og mænd til det 63. år uden at pådrage sig handicap.
EU-wide, women can expect to live to 66 and men to 63 years of age without any disability.
Bemærkning: 1999 data for D og ELKilde: Eurostat - Demografiske statistikke
Note: D. EL: 1999.Source: Eurostat - Demographic statistics
Leveår med godt helbred (forventet handicapfri levetid ved fødslen), 1996
Healthy life years (Disability-free life expectancy at birth), 1996
Kilde: Eurostat - Dødelighedsstatistikker og EF-husstandspanel
Source: Eurostat - Mortality Statistics and European Community Household Panel
De vigtigste dødsårsager fordelt på aldersgrupper, EU-15, 1998
Graph 42Major causes of death by age-group, EU-15, 1998
Mænd Kvinde
Male Female
Kræft Kredsløbssygdomme
Cancer Circulatory diseases
Andet Ydre årsager til kvæstelser og forgiftning
Other External causes of injury and poisoning
Ulykker og erhvervsrelaterede sundhedsproblemer
Accidents and work-related health problems
Siden 1994 er antallet af arbejdsulykker med over tre dages fraværfaldet med 11 % (værdien af 1998-indekstallet = 100 var 99 i 2000 og 111 i 1994).
From 1994, the number of accidents at work with more than threedays' absence decreased by 11% (the value of the index 1998 = 100 was 99 in 2000 and 111 in 1994).
I 1998-99 havde 5,4 % af alle lønmodtagere hvertår erhvervsrelaterede sundhedsproblemer.
During 1998-99 5.4% ofemployees per year suffered from work-related health problems.
I alt ca. 510 mio. arbejdsdage gik tabt i 1999 på grund af arbejdsulykker (160 mio. dage)og erhvervsrelaterede sundhedsproblemer (350 mio. dage).
A total of around 510 million working days were lost in 1999 as aresult of accidents at work (160 million days lost) and work-related health problems (350 million days lost).
Antallet af trafikdræbte hvert år er faldet med ca. 46 % siden 1970, selvom der blev alligevel registreret ca. 40 000 trafikdræbte på vejene i EU i 2001.
Road transport fatalitieshave fallen by around 46% since 1970 but there were still around 40 000 deaths on EU roads recorded in 2001.
EU-15BDKDELEFIRLIAlvorlige arbejdsulykker (indeks over antallet af alvorlige arbejdsulykker pr. 100 000 i beskæftigelse (1998=100)), 2000
EU-15BDKDELEFIRLILNLSerious accidents at work (Index of the number of serious accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100)),2000
I alt18-2445-5
Total Men Women
Dødelige arbejdsulykker arbejdsulykker (indeks over antallet af dødelige arbejdsulykker pr. 100 000 i beskæftigelse (1998=100)), 2000.
Fatal accidents at work(Index of the number of fatal accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100)), 2000
Arbejdsulykker fordelt på erhverv, EU-15, 2000 pr. 100 000 lønmodtagere
Graph 44Accidents at work by type of activity, EU-15, 2000 per 100 000 employed persons
Kilde: CARE (EF-databank vedrørende arbejdsulykker) og Eurostat - demografiske statistikker.Bemærkninger: B, I og UK: data fra nationale kilder 2000.Alle data fra 2001 er anslået.
Source: CARE (Community Road Accident Database) and Eurostat - Demographic Statistics.Notes: B, I and UK: 2000 data from national sources.All 2001 data are estimates.
22af indeks (1998 = 100)Alvorlige arbejdsulykker - kvinderindeks (1998 = 100)
7)%Gender pay gap in unadjusted form%Life expectancy at birth - males Years Life expectancy at birth - females Years Healthy life years - males Years Healthy life years - females Years Serious accidents at work - total Index points (1998 = 100)Serious accidents at work - males Index points (1998 = 100)Serious accidents at work - females Index points (1998 = 100)
Dødelige arbejdsulykker indeks (1998 = 100)
Index points (1998 = 100)
°= se kommentar under det tilsvarende punkt.
°= See comment in the corresponding portrait.
Tallet kan stamme fra et andet år (det senest mulige) eller kan have en anden begrænsning
The figure may be from another year (latest available) or may have some other limitation.
Forklarende noter til nøgelindikatorerne se side 36
Reading note for each key indicator see page 36
Sociale nøgleindikatorer i de tiltrædende stater og kandidatlandene
Key social indicators per acceding State and candidate country
2000 3,1° 0,0 1,5 0,6 0,2 0,0 5t Personer med kort skolegang, og som ikke er i gang med anden almen/erhvervsfaglig uddannelse - i alt%2001 19,4 20,3 14,8 : 14,5 13,2 5m Personer med kort skolegang, og som ikke er i gang med anden almen/erhvervsfaglig uddannelse - mænd % 2001 21,9 21,1 18,2 : 17,5 13,4 5f Personer med kort skolegang, og som ikke er i gang med anden almen/erhvervsfaglig
3Old age dependency ratio%200124.3°4Net migration rateper 1000 inhab. 2000 3.1° 5t Early school-leavers not in further education or training - total % 2001 19.4 5m Early school-leavers not in further education or training - males% 2001 21.9 5f Early school-leavers not in further education
Enhed
Unit Year
Forklarende noter til nøgelindikatorerne
Reading note for each key indicators
På EU-plan svarede antallet af personer over 65 år til 24,3 % af det, som anses for at være befolkningen i den erhvervsdygtige alder (15-64 år) i 2001.
EU-wide, the number of persons aged 65 and over corresponded to 24.3% of what is considered to be the working age population (15-64 years) in 2001.
Nettomigrationen for EU i 2001 var på 3,1 pr. 1000 indbyggere.
The net migration rate for the EU in 2001 was 3.1 per 1000 inhabitants.
I 2001 forlod 19,4 % af aldersgruppen 18-24 år i EU uddannelsessystemet uden at fuldføre en uddannelse ud over grunduddannelsen.
In 2001, 19.4% of 1824 year-olds in the EU had left the education system without completing a qualification beyond lower secondary schooling.
I hele EU havde 8,4 % af de 25-64-årige modtaget almen/erhvervsfaglig undervisning inden for de seneste fire uger før undersøgelsen i 2001.
EU-wide, 8.4% of the population aged 25-64 had participated in education/training in the 4 weeks prior to the survey in 2001.
I 2001 var 64 % af de 15-64-årige i beskæftigelse.
64.0% of the EU population aged 15-64 were in employment in 2001.
I 2001 var 38,6 % af de 55-64-årige i beskæftigelse.
38.6% of the EU population aged 55-64 were in employment in 2001.
Gennemsnitsalderen ved pensionering fra arbejdsmarkedet var i 2001 59,9 år.
In 2001, the effective average exit age from the labour market was 59,9 years.
7,4 % af arbejdsstyrken i EU (både den arbejdende del og den arbejdssøgende del) var ledige i 2001.
7.4% of the EU labour force (those at work and those seeking work) were unemployed in 2001.
I 2001 var 7,3 % af EUs befolkning blandt de 15-24-årige ledige.
7.3% of the EU population aged 15-24 were unemployed in 2001.
3,2 % af arbejdsstyrken i EU (både den arbejdende del og den arbejdssøgende del) havde været ledig i mindst et år i 2001.
3.2% of the EU labour force (those at work and those seeking work) had been unemployed for at least one year in 2001.
I 2000 udgjorde udgifterne til social sikring i EU 27,3 % af bruttonationalproduktet (BNP).
In 2000, EU social protection expenditure represented 27.3% of Gross Domestic Product (GDP).
På EU-plan udgør ydelser i forbindelse med alderdom og dødsfald den største del af udgifterne til social sikring (46,4 % af de samlede ydelser i 2000).
EU-wide, oldage and survivors benefits make up the largest item of social protection expenditure (46.4% of total benefits in 2000).
I 2000 udgjorde de offentlige udgifter i forbindelse med aktiv arbejdsmarkedspolitik i EU 0,681 % af bruttonationalproduktet (BNP).
In 2000, EU public expenditure on active Labour Market Policy measures represented 0.681% of Gross Domestic Product (GDP).
Som et gennemsnit i EU-medlemsstaterne i 1999 modtog de rigeste 20 % af en medlemsstats befolkning 4,6 gange så meget af medlemsstatens samlede indkomst som de fattigste 20 % af en medlemsstats befolkning.
As an average in EU Member States in 1999, the top (highest income) 20% of a Member State's population received 4.6 times as much of the Member State's total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State's population.
På EU-plan før indregning af de sociale overførsler ville 24 % af befolkningen have levet under fattigdomsgrænsen i 1999.
EU-wide before social transfers, 24% of the population would have been living below the poverty line in 1999.
På EU-plan efter indregning af de sociale overførsler ville 15 % af befolkningen have levet under fattigdomsgrænsen i 1999.
EU-wide after social transfers, 15% of the population were actually living below the poverty line in 1999.