natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU-institutionerne,rådgivende organerog interinstitutionelle kontorer
• The European Union online http://europa.eu.int
• Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg translation@esc.eu.int
• European Economic and Social Committee translation@esc.eu.int
• Regionsudvalgethttp://www.cor.eu.int
• Courtof Justicehttp://curia.eu.int/index.htm • Courtof Auditorshttp://www.eca.eu.int• European Ombudsmanhttp://www.euro-ombudsman.eu.int• European Economic and Social Committee http://www.ces.eu.int• Committee of the Regionshttp://www.cor.eu.int
• Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO)http://europa.eu.int/epso
• European Personnel Selection Office (EPSO)http://europa.eu.int/epso
• Kontoretfor De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer(OPOCE)http://publications.eu.int
• Publications Office (OPOCE)http://publications.eu.int
Luxembourg: Kontoret Tor De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 2001
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2000
ISBN 92-828-9488-6 i IV Europæiske Fællesskaber.
ISBN 92-828-9491-6
2001 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 2000 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
I 1999 afsluttedes forhandlingerne om Agenda 2000. hvorunder Kommissionen fra 1997 havde fremsat en række lovgivnings- og finansieringsforslag.
Negotiations on Agenda 2000. for which the Commission had made a whole series of' legislative and financial proposals since 1997. were completed in 1999.
Disse forhandlinger var omfattende og indviklede, eftersom det var målsætningen på mellemlang sigt inden år 2006 at få fastlagt nye retningslinjer for EU's politik på to områder — den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken — som indtager en fremtrædende plads på budgettet, konsekvenserne af den fremtidige udvidelse af Unionen, kravet om en stram budgetpolitik samtidig med, at der tages hensyn til problematikken vedrørende fordelingen af de finansielle byrder mellem medlemsstaterne.
The scope of these negotiations was wide-ranging and complex, since new guidelines had to be formulated tbr two Community policies — the common agricultural policy and the cohesion policy — which dominate the bud get. These had to be reconciled with the impact of the future enlargement of the Union and the demands of budget discipline within a medium-term perspective, stretching to 2006. while also addressing the problem of dividing costs between the Member States.
Med den aftale, der blev indgået på Det Europæiske Råds møde i Berlin i marts, indledtes en ny etape i reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev indledt i 1992 med det mål at hindre, at der igen opstår overskudslagre, som det ville være stadig vanskeligere at afsætte, og på bedst mulig måde komme i gang med den næste forhandlingsrunde med WTO (Verdenshandelsorganisationen).
The agreement reached at the Berlin European Council in March marked a new stage in the re form of the common agricultural policy, which started in 1992 with the aim'of avoiding fresh surpluses, which would be increasingly difficult to dispose of. and of embarking on the next series of WTO negotiations in ideal conditions.
Et andet mål med reformen var at tilføje markedsordningerne udbyggede og mere ensartede foranstaltninger til fordel for udviklingen af landdistrikter.
Another objective of' the reform is to accompany market organisation measures with a stronger and more uniform set of measures to boost rural development.
Reformen på strukturfondsområdet bygger på resultaterne af samhørighedspolitikken, der blev indledt allerede i 1988, og hvortil bevillingerne er steget væsentligt i de seneste ti år.
The reform of structural operations draws on the results of'the cohesion policy which was intro duced in 1988 and for which the allocations have increased considerably over the last 10 years.
De nye ret ningslinjer, der er opnået enighed om, sigter mod en større koncentration af støtten ved at ind skrænke de støtteberettigede befolkningsgrupper og antallet af interventionsmål samt mod en forenkling af forvaltningsreglerne.
The new guidelines agreed aim to concentrate aid by reducing the proportion of the population eligible and the number of objectives to be assisted and to simplify the management rules.
De fremtidige udvidelser af Den Europæiske Union vil vedrøre et stort antal lande, som for størstedelens vedkommende stadig ligger langt fra gennemsnittet i de nuværende medlemsstater med hensyn til økonomiske strukturer og indtægtsniveau.
Most of the countries covered by future enlargements of the European Union will still lag far behind the current Community average in terms of economic structures and levels of income.
Der er derfor opnået enighed om at indføre en førtiltrædelsesstøtte til ansøgerlandene for at støtte de programmer, der er nødvendige for, at de kan overtage EU's regelværk.
It has therefore been decided to introduce pre-accession aid for applicant countries to support the adjustment programmes they will have to implement, to take over the body of Community law.
På dette grundlag er der blevet opnået enighed mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om en ny finansiel ramme for perioden 2000-2006.
On this basis the Council, the European Parliament and the Commission reached agreement on a new financial framework for 2000-06.
Det loft, der er fastsal for de samlede udgifter, er langt lavere end loftet for de egne indtægter, som er fastsat til 1,27 % af EU's BNI.
The ceiling fixed lor the increase in total expenditure is substantial!)' lower than the own resources ceiling of 1.27CA of the European Union's GNP.
Inden for denne disponible margen er der blevet afsat beløb under reserven til at dække omkostningerne i forbindelse med udvidelser i løbet af denne periode.
Some of the margin still available has been earmarked to cover any enlargement-related costs which arise during this period.
Man har således fastholdt det nu værende loft for de egne indtægter uændret, mens der er sket ændringer i ordningen for finansiering af budgettet for at sikre en mere afbalanceret fordeling af byrderne mellem medlemsstaterne.
While the current own resources ceiling has thus been retained, changes have been made to the system for financing the budget to ensure a more balanced division of'costs between the Member States.
Budgettet for 1999. som nærværende rapport handler om. er det sidste, der indgår som led i de finansielle overslag.
The 1999 budget — which this report covers — was the last under the financial perspective adopted at the Edinburgh European Council for 1993 onwards.
Det Europæiske Råd i Edinburgh traf beslutning om for perioden fra 1993
The debate leading up to ils adoption was therefore also influenced by the discussions on preparations lor the next programming period.
I forhold til det foregående regnskabsårer forpligtelsesbevillingerne steget med 6,91 % og beta lingsbevillingerne med 2,43 % og således nået op på 1.10 c/c af BNI. hvilket betyder, at der fort sat er en bekvem margen under loftet for de egne indtægter, der er på 1,27% af BNI.
Compared with the previous year, commitment appropriations increased by 6.91 % and payment appropriations by 2.43 %, reaching a level of 1.10 % of GNP which left a comfortable margin under the own resources ceiling of 1.27 %.
Denne stigning skyldes for en stor del de øgede bevillinger til strukturforanstaltningerne i henhold til den fastsatte programmering for disse udgifter og overførslerne til dette sidste regnskabsår af bevillinger, der ikke var anvendt de foregående år.
This increase was largely accounted for by the in crease in allocations for structural operations in accordance with the timetable laid down and following the transfer of appropriations not used in previous years.
For de andre udgiftsområder er stigningen langt mere beskeden, og de prioriterede områder er transeuropæiske net og forskning inden for de interne politikker og under foranstaltninger udadtil styrkelse af Phareprogrammet med hen blik på udvikling af fortiltrædelsesstrategien.
The increase was far more modest in the other headings, with priority being given to trans-European networks and research under the internal policies heading and, as regards external action, to strengthening the Phare programme in anticipation of an expansion of the pre-accession strategy.
Disse ændringsbudgetter tjente især til dækning af finansieringen af den tørste genopbygningsstøtte til Kosovo efter Balkankrisen samt til dækning af nye administrationsudgifter (f.eks. udnævnelsen i Rådet af en højtstående repræsentant for den fælles uden rigs- og sikkerhedspolitik og oprettelsen af et europæisk kontor til bekæmpelse af svig uafhængigt af Kommissionen).
The amending budgets were mainly intended to finance the start of aid for the reconstruction of Kosovo after the Balkans crisis and new administrative expenditure (e.g. the appointment of a High Representative for the Common Foreign and Security Policy in the Council and the establishment of a European Anti-Fraud Office independent of the Commission).
Endelig var der ved udgangen af regnskabsåret 1999 fortsat en saldo på 3.2 mia. EUR, hvilket betød, at finansieringsbehovet for år 2000 blev langt mindre, end man havde forudset på topmøilet i Berlin, en god nyhed for finansministrene og skatteborgerne.
Finally, the budgetary year 1999 ended with a surplus of EUR 3.2 million, which led to less finances needed for the European budget in the year 2000 than was foreseen at the Berlin Summit — so, good news for the ministers of finance and the taxpayers of the Union.
Økonomisk o« finansiel ramme
Economic and financial framework
Forskning og teknologisk udvikling
Research and technological development (RTD)
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom
Education, training and youth
Arbejdsmarkedet og teknologisk innovation
Labour market initiatives
Udgiftsområde 4: Foranstaltninger udadtil
Heading 4 — External actions
Bilag 2 — EUF's finansielle gennemførelse i 1999
Annex 2 — Financial out-turn of the EDF in 1999
Regnskabsregler og-praksis
Accounting rules and methods
Konsolideret forvaltningsregnskab for regnskabsåret 1999
Consolidated revenue and expenditure account for 1999
Den Europæiske Unions konsoliderede balance pr. 31. december 1999
Comments on the balance sheet at 31 December 1999
Bemærkninger til balancen pr. 31. december 1999
Explanatory notes to the balance sheet
Forpligtelser under stregen — eventuel gæld og fordringer pr. 31 december 1999 *
Off-balance sheet commitments — Potential Liabilities and assets at 31 December 1999
Forklarende bemærkninger til forpligtelser under stregen — eventuel gæld pr. 31. december 1999
Explanatory notes concerning off-balance-sheet commitments · Potential liabilities and assets
Budgettet for Det Europæiske Fællesskab hviler på følgende seks principper: det, hvis målsætningen skulle opfyldes, blev lånoptagelse og långivning fra 1975 endelig tilladt i henhold til EØF-traktatens artikel 235.
The budget of the European Union is governed by six basic principles.
Som bilag til nærværende beretning findes en oversigt over EKSF's budget- øg finanstransaktioner (aktionsbudget og lånetransaktioner) og EUF's budget- og Finanstransaktioner.
The two annexes to this report contain a sum mary of the budgetary and financial opera tions of the ECSC (operating budget and bor rowing and lending operations) and the EDF.
Dette princip bygger på traktatens artikel 199 og indebærer, at alle Fællesskabets indtægter og udgifter skal samles i et og samme budget.
This principle, enshrined in Article 199 of the Treaty, requires that all EU expenditure and revenue must be incorporated in a single bud get document.
Dette princip omfatter to regler, nemlig reglen om ikke-hensættelse. ifølge hvilken indtægter på budgettet ikke må øremærkes til bestemte udgifter, og reglen om ikke-modregning, ifølge hvilken indtægter og udgifter skal optages på budgettet med deres fulde beløb uden ind byrdes modregning.
This principle comprises two rules: the rule of non-assignment, meaning that budget revenue must not be earmarked for specific items of expenditure, and the gross budget rule, meaning that revenue and expenditure are entered in full in the budget without any adjustment against each other.
I Fællesskabernes første leveår var oprettelsen af selvstændige institutioner inden for EKSF. EØF og Euratom ensbetydende med, at der blev udarbejdet indtil fem særskilte budgetter for det samme regnskabsår.
In the early years of the Community, the au tonomy of the institutions set up under the ECSC, EEC and Euratom Treaties resulted in up to five separate budgets being produced to cover any one year.
Siden Luxembourg-traktaten af 22. april 1970 har de vigtigste finansielle aktiviteter inden for Fælles skaberne kunnet udvikle sig hen mod et fælles budget, således at der nu kun findes to bud getter, nemlig det almindelige budget og EKSF's aktionsbudget.
After the Luxembourg Treaty of 22 April 1970, documents covering the majority of the Community's financial activities were gradually merged so that, now, there are only two: the general budget and the ECSC operating budget.
To former for finansielle interventioner er dog fortsat uden for denne struktur, nemlig Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og lånoptagelses- og långivningsaktiviteterne.
However, there are still two categories of financial operation outside this structure: the European Development Fund (EDF) and bor rowing and lending activities.
Forpligtelsesbevillingerne dækker regnskabsårets nye forpligtelser, mens betalingsbevillingerne skal dække udgifterne til eksisterende og kommende forpligtelser.
Commitment appropriations cover new commitments for the year, whereas payment ap propriations must cover the amounts payable against both new and existing commitments.
Princippet om étårighed indebærer, al budget tet vedtages for et regnskabsår ad gangen, øg at bevillinger både til forpligtelser øg betalinger skal anvendes i løbet af det pågældende regnskabsår.
Annuality means that a budget is adopted for a single year and that the appropriations it contains, both for commitments and pay ments, must be used during that year.
EUF blev oprettet ved EØF-traktaten for at øge samhandelen med de associerede udviklingslande og videreføre den fælles indsats for at fremme deres økonomiske og sociale ud vikling. EUF får sine midler fra medlemsstaternes bidrag.
The EDF was set up by the EEC Treaty with a view to increasing trade with associated de veloping countries and assisting them in carrying out economic and social development projects.
Medlemsstaterne har hidtil — hovedsagelig af politiske grunde — ønsket at opretholde den direkte kontrol med bestemte støtteordninger i forbindelse med udviklingshjælpen, og det sker fortsat gennem en særskilt finansieringsordning og ved hjælp af nogle forvaltningsprocedurer. der afviger fra fællesskabsretten.
For what are essentially political reasons, the Member States wish to retain their direct in fluence over certain development aid opera tions by maintaining an independent financial regime and management procedures which are not subject to the ordinary rules.
Der var ingen direkte hjemmel i EØF-traktaten for lånoptagelse og långivning, men da det viste sig nødvendigt med en lovgivning om Fællesskabets interventioner på kapitalmarke
Clearly, in sectors such as the Structural Funds, research and external co operation, the EU needs to enter into some commitments which exceed the period of one year.
Princippet om étårighed udelukker dog ikke. at bestemte forpligtelser kan løbe øver mere end et år.
The EEC Treaty made no express provision for borrowing and lending operations.
Naturligvis er Fællesskabet på visse områder nødt til at indgå forpligtelser, der strækker sig over mere end et regnskabsår, det gælder f.eks. i forbindelse med strukturfonde, forskning og samarbejde med tredjelande.
How ever, as the achievement of the Community's objectives made it necessary to lay down rules for operations on the capital market, borrow ing and lending activities were finally authorised in 1975, on the basis of Article 235 of the EEC Treaty. Most borrowing and lending
Her opereres der med »opdelte bevillinger", der muliggør separat vedtagelse af forpligtelser og betalinger år for år.
Under certain clearly defined conditions, some unused appropriations may be carried over to the following year.
Euroens anvendelse
Equilibrium
Ligevægtsprincippet
Use of the euro
Der skal være ligevægt mellem de anslåede indtægter og betalingsbevillingerne inden for samme regnskabsår.
Estimated revenue for the year must equal payment appropriations for that year.
Fællesskabet har ingen lovhjemmel til at optage lån for at dække et budgetunderskud.
There is no Community legal instrument authorising borrowing to cover a budget deficit.
Eventuelle overskud frem føres til næ· s te regnskabsår.
Any surplus for the year is carried forward to the following year.
Et mindre driftsunderskud kan ligeledes fremføres.
A modest operating deficit can also be carried forward.
Er der tale om store overskridelser i forhold til det oprindelige budget, skal der derimod ved tages et tillægs- og ændringsbudget.
On the other hand, a significant departure from the original budget during the year requires the adoption of a supplementary or amending budget.
Euroen blev den 1. januar 1999 den fælles valuta for elleve medlemsstater.
On 1 January 1999 the euro became the single currency of 11 Member States.
Overgangen til euro foregik uden problemer, og den ny valuta gjorde sig hurtigt gældende på finansmarkederne.
The changeover took place smoothly and the new currency rapidly became established on the financial markets.
Emissioner i euro udgjorde således al lerede i årets første måneder en andel af de samlede internationale emissioner, der kan sammenlignes med emissionerne i dollars.
As of the first few months, euro-denominated issues thus accounted for a share of international issues comparable with that of dollar-denominated issues.
Koordinationen af de økonomiske politikker fik i denne sammenhæng ny betydning.
The coordination of economic policies assumed new importance in this context.
De overordnede retningslinjer for den økonomi ske politik i 1999 omfatter således detaljerede henstillinger for hver medlemsstat, hvilket gør dem mere konkrete og praktisk anvendelige.
The broad economic policy guidelines for 1999 thus included de tailed recommendations for each Member State, making them more specific and more operational.
Andre hovedelementer i koordinationen har været de stabilitets- og konvergensprogrammer, der er indført ved stabilitets- og vækst pagten, samt retningslinjerne for beskæftigelse og den europæiske beskæftigelsespagt.
Alongside the guidelines and the European Employment Pact, the stability and convergence programmes introduced by the Stability and Growth Pact were also important factors in this coordination process.
Desuden blev der i 1999 lagt særlig vægt på strukturreformer, der skal få vare-, tjenesteydelses- og kapitalmarkederne til at fungere bedre.
In 1999, special attention was also paid to structural re forms intended to improve the functioning of the markets in goods, services and capital.
Den Europæiske Unions økonomiske situation i 1999
The economic situation in the European Union in 1999
Specifikationsprincippet er bestemmende for budgettets vandrette struktur (adskillelse mellem indtægts- øg udgiftsoversigterne, under opdeling af udgiftsoversigten i seks sektioner svarende til de enkelte institutioner) og dets lodrette struktur (ved hjælp af budgettets kontoplan identificeres bevillingerne efter art og bestemmelse, idet sektionerne, hvoraf den vigtigste (sektion III) omfatter alle Fællesskabets driftsudgifter, underinddeles i afsnit, kapitler, artikler og konti).
The principle of specification determines the horizontal structure (distinction between the statement of revenue and the statement of expenditure, and subdivision of the statement of expenditure into six individual sections for each of the institutions) and the vertical structure of the budget (the budget nomenclature distinguishes appropriations according to their nature and purpose by subdividing sections — and in particular Section III, which contains all EU expenditure on operations — into titles, chapters, articles and items).
Den økonomiske vækst i EU accelererede kraftigt i 1999. eftersom stigningstakten steg fra 2 f/f på årsbasis i årets første halvdel til 4 < 7c i årets anden halvdel.
The year 1999 saw a marked upturn in economic growth in the EU, increasing from an annualised rate of 2 % in the first half of the year to 4 % in the second half.
Første halvår af 1999 var nemlig præget af følgerne af krisen i de nye økonomier, der reducerede EU's uden rigshandel.
The first half of 1999 was marked by the effects of the crisis in the emerging economies, which de pressed the European Union's external trade.
Erhvervslivets tillid blev påvirket heraf, hvilket forte til en stagnerende vækst i industriproduktionen i forste halvår af 1999.
Business confidence suffered, with industrial production marking time in the first six months of the year.
I samme periode lå husholdningernes forbrug forsat hojt. hvilket gjorde det muligt at over vinde dødvandet.
During the same period private consumption remained strong, offset ting this pause in activity.
I andet halvår kom der igen en kraftig stigning i den økonomiske aktivitet baseret pá en fortsat hoj intern efterspørgsel og en stigende ekstern efterspørgsel som folge af den stigende efterspørgsel på ver densplan, navnlig i Asien.
In the second half of the year economic activity picked up considerably, thanks to continued buoyant domestic demand and a recovery in external demand linked to the upturn in world growth, particularly in Asia.
De foreliggende tal for andet halvår af 1999 viser, at den økonomiske nedgang i Asien har haft en mindre og
Data available for the second half of 1999 show that the impact of the de pression from Asia was not so strong or last ing as had originally been feared.
Specifikationsprincippet lempeliggøres gen nem bevillingsoverførsler, der på visse betingelser åbner mulighed for ny anvendelse af midlerne til andre formal end de vedtagne.
A certain flexibility in the application of the rule of specification is achieved by means of transfers of appropriations, which, subject to certain conditions, allow appropriations to be moved to headings other than those to which they were assigned when the budget was es tablished.
Disse overforsier hjemles i traktaten og skal sikre den bedst mulige udnyttelse af budgetbe\ ¡Mingerne.
The Treaty itself makes provision for transfers, the object being to ensure the best possible utilisation of budget appropriations. tions.
De monetære forhold i euroområdet udgjorde en vigtig støtte for det endelige forbrug.
Monetary conditions in the euro area were important in underpinning final demand.
Reduktionen af de offentlige underskud fortsatte i 1999. idet det offentliges finansieringsbehov faldt fra 1,5 % af BNP~i 1998 til 0.7 '}, i 1999. Det forventes, at denne saneringsindsats, hvis mål er hurtigst muligt at ná til en situation med ligevægt eller moderate øverskud. fortsættes i 2000 og 2001.
fell from 1.5 % of GDP in 1998 to 0.7 % in 1999.
Samtidig er forholdet mellem den offentlige gæld og BNP. der kulminerede i 1996 med 71,4%, faldel lige siden og nåede i 1999 ned på 67.6 '/ < .
Similarly, the ratio of gross national debt to GDP,, which peaked in 1996 at 71.4 %, has since steadily fallen to 67.6 % in 1999.
Denne udvikling vil formodentlig accelerere i de kommende år.
This trend should gather momentum in the next few years.
Budgetproceduren for 1999 var baseret på de finansielle overslag for 1993-1999. Disse er som bilag knyttet til den interinstitutionelle aftale af 29. oktober 1993 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren og blev i i_ i_
The most remarkable factor was the almost continuous depreciation of the euro, launched in January 1999, against the US dollar.
Det mest bemærkelsesværdige er den næsten uafbrudte devaluering af euroen i forhold til den amerikanske dollar siden lanceringen af euroen den 1. januar 1999.
While this depreciation caused a slight rise in inflation, it also helped to revive European exports at a time when foreign trade was showing signs of weakness.