natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er Kommissionens hensigt at fremlægge sineforslag for Parlamentet og Rådet i så god tid atvedtagelsen of Strukturfondsforordningen kanfinde sted tidsnok til at skabe betingelserne for eneffektiv gennemførelse af den nye generation afprogrammer der skal begynde ved starten af dennye programperiode.
The Commission intends to present its proposalsto the European Parliament and the Council insufficient time so that the adoption of the Structural Funds regulation can take place in orderto create the conditions for the effective implementation of the new generation of programmesto commence at the beginning of the new programming period.
Dette skal der også tageshensyn til ved valget af tidspunktet for offentliggørelsen af Kommissionens tredje samhørighedsrapport.
This will also have to be takeninto account in the timing of the publication ofthe Commission's Third Cohesion Report.
EU's programmer bør fokusere på værditilvækst,der går ud over mulighederne på nationalt plan.Der er i flere indlæg taget stilling til Kommissionens spørgsmål i den anden rapportom, hvordan man bedst kan opfylde de voksendebehov på EU-plan med hensyn til samhørighedensregionale dimension.
European programmes need to focus on addingvalue beyond that which is possible at nationallevel. A number of contributions have respondedto the question raised by the Commission in the Second Report on how best to address the growing needs at European level with regard to the territorial dimension of cohesion.
I indlæggene tales der f.eks.om at styrke Kommissionens rolle, hvad angårstøtte til netværkssamarbejdet mellem regionerne, fremme af bæredygtig udvikling ogfastlæggelse af en sammenhængende overordnetstrategi som referenceramme for samhørighedspolitikken, der kan tjene som udgangspunkt foren politik, hvis klare mål er styrkelse af denregionale samhørighed.
Such contributionsspeak, for example, of an enhanced role for the Commission in supporting networking betweenregions, in promoting sustainable developmentand in the creation of a coherent overall vision asa frame of reference for cohesion policies, whichcould in turn serve as the basis for a policy whichhas territorial cohesion as an explicit objective.
I flere andre indlæganerkendte man også samhørighedspolitikkensom et instrument til fremme af økonomisk ogfinansiel stabilitet i EU.
Anumber of contributions also recognised the roleof cohesion policy in promoting economic andfinancial stability in the Union.
Kommissionen er overbevist om, at det er relevantat se nærmere på spørgsmålet om forenkling af EU-programmerne med henblik på at finde mekanismer, der kan forene den yderligere decentralisering af ansvaret med større incitamenter tilfremme af effektiviteten og sund forvaltning.
The Commission is convinced that question of thesimplification of European programmes meritsadditional examination, in an effort to identifymechanisms capable of reconciling the furtherdecentralisation of responsibilities with greaterincentives towards efficiency and sound management.
Mange debatdeltagere mener, at de forskelligeændringer af formidlingssystemet, der blev foreslået i Agenda 2000, kun i begrænset omfang harforenklet forvaltningen af de europæiske interventioner.
The various modifications to the delivery systemintroduced under Agenda 2000are seen by manycontributors as having had only a limited effect insimplifying the management of European interventions.
Denne overbevisning er ikke blot resultatet af dendebat, der har fundet sted det seneste år, menogså af de direkte erfaringer, som er gjort medforvaltning af programmerne. De erfaringer, derblev gjort i 2001, var i den forbindelse særligt nyttige.
This conviction is the result not just of the debateof the past year, but also of the direct experienceof managing programmes.
Debatten har vist, at der tilsyneladende er modstridende meninger mellem på den ene side denationale og regionale myndigheder, som typiskønsker at nedskære administrationsomkostningerne ved forvaltningen af EU-interventionerne ogpå den anden side EU-institutionerne som f.eks.Rådet, Parlamentet og Revisionsretten, der søgerat øge kontrollen med anvendelsen af EU-skatte-ydernes penge.
The debate has exposed an apparent contradiction between, on the one hand, the national andregional authorities who typically wish to reducethe administrative overhead involved in managing European interventions, and, on the other hand,European institutions such as the Council, the Parliament, and the European Court of Auditorsthat seek a reinforcement of controls on the useof European taxpayers’ money.
Det skal være Kommissionens mål at opretholdeog om nødvendigt styrke den nuværende indsatsfor at sikre effektiv anvendelse af alle finansielleressourcer under samhørighedspolitikken.
The aim of the Commission must be to maintainand where necessary, reinforce, efforts to ensurethe efficient use of all financial resources madeavailable for cohesion policies. It is worth recalling
FØRSTE SITUATIONSRAPPORT OM DEN SAMHØRIGHED • JANUAR 2002 til medfinansiering, især hvor der allerede eren nøje balance mellem indtægter og udgifter.
FIRST PROGRESS REPORT ON COHESION • JANUARY 2002.
•På det økonomiskeområde, fordi store investeringer, der finansieres af EU, ikke må trædei stedet for nationale offentlige og privateinvesteringer, der under alle omstændighederville være blevet foretaget.
•at the economiclevel, because large-scaleinvestment financed by Europe must not substitute for national investment, both by thepublic and private sectors, that would havetaken place in any event.
Det skal i den forbindelse bemærkes, at det i Kommissionens anden samhørighedsrapportblev påpeget, at det var for tidligt at indlededebatten om ressourceniveauet for periodenefter 2006.
in this context that, in the Second Cohesion Report, the Commission said that it was too earlyto begin the debate on the level of theseresources for the period after 2006.
Et stort antal debatindlæg i deseneste år bekræfter imidlertid, at diskussionenom dette spørgsmål allerede er i gang. Der erlavet mange forskellige beregninger over, hvorstore ressourcer, der skal afsættes til de kommende politikker, og resultaterne ligger bådeover (navnlig med hensyn til bidrag fraregionerne) og under det fastsatte loft på 0,45%af EU's BNP.
Nevertheless,a considerable number of contributions over thepast year confirm that discussion on this matterhas already begun, leading to simulations thathave produced a variety of figures for theresources that should be made available for futurepolicies, that lie both above (notably in the contributions from the regions) and below the equivalent of 0.45% of GDP at Union level.
Denne procentsats blev fastsat af Kommissionen i den anden rapport på baggrundaf beregninger foretaget i 1999 og stemmeroverens med de ressourcer, der på Det Europæiske Råds møde i Berlin i 1999 blev afsatfor 2006 til samhørighedspolitikken i de15nuværende medlemsstater, i ansøgerlandenefør tiltrædelsen og i 6 nye medlemsstater eftertiltrædelsen.
The latterfigure is the one set out by the Commission in the Second Report, corresponding to the sumsreached in 1999, and to that foreseen for 2006,as agreed by the European Council in Berlin in1999, to cover cohesion policies in the Fifteen, inthe candidate countries before accession and insix new Member States after accession.
Indsatsen på disse områder har haft en tendenstil at være størst for lande og områder, der forførste gang opnåede støtteberettigelse undermål 1 (og på nationalt plan, berettigelse til støtte fra Samhørighedsfonden).
These challenges have tended to be all the greaterfor countries and regions becoming eligible for Objective 1 (and, at national level, for the Cohesion Fund) for the first time.
I de nuværendemedlemsstater er virkningerne, som har væretsynlige, delvist blevet opvejet af den gradvisestigning i overførsler over en lang periode.
In the existing Union, the effects, though apparent, have beenattenuated by the gradual increase in transfersover time.
Mål1-overførslerne pr. person og pr. år er således iløbet af de tre på hinanden følgende planlægningsperioder (1989-93, 1994-99 og 2000-06)steget fra 143 til 187 og endelig til 217 EUR.
Thus, across the three successive financial planning periods (1989-93, 1994-99, 200006) transfers per head per annum under Objective 1 have increased, respectively, from143 to 187 to 217.
Kommissionen lægger på baggrund aferfaringerne stor vægt på, at følgende principperefterleves:
In the light of experience, the Commissionremains firmly attached to three principles:
På disse niveauer skal der via samhørighedspolitikken fortsat ske en betydelig overførsel af ressourcer, og det specielt, men ikke udelukkende,for medlemsstater med et betydeligt antal af demindst udviklede regioner, som ville udgøre enstrukturfondsprioritet.
At these levels, cohesion policies would continueto represent an important transfer of resourcesespecially, but not exclusively, for Member Stateswith a significant number of least developedregions which would have priority status underthe Structural Funds.
Debatten i løbet af 2001og de erfaringer, der er gjort som led i forvaltningen af programmerne, herunder i det senesteår, har vist, at effektiv anvendelse af ressourcerkræver, at de berørte nationale og regionalemyndigheder gør en særlig indsats på tre områder:
The debate during 2001,and the lessons learned from the management ofthe programmes including those of the past year,has shown that the efficient use of resourcesrequires that the national and regional authoritiesconcerned address challenges in three main fields:
•På det administrativeområde, fordi vellykketforvaltning af interventionerne og en vedvarende indsats for at nå de opstillede målkræver, at der findes teknisk ekspertise tilgennemførelse af en økonomisk udviklingsstrategi for planlægning, overvågning,evaluering og kontrol.
•at the administrativelevel, because the successful management of the interventions andthe consistent pursuit of their objectives, presupposes the existence of the technical expertise to manage an economic developmentstrategy in terms of planning, implementation,monitoring, evaluation and control;
•Overførslerne skal være betinget af de resultater, der nås.
•transfers conditioned by results.
Et vigtigt skridt i denne retningblev taget med indførelsen af den såkaldteresultatreserve for perioden 2000-06.
A major stepin this direction was taken with the introduction of the so-called performance reserve forthe period 2000-06.
Mender kan gøres mere for at gøre udbetalingenaf EU-støtte til regionerne afhængig af, at dernås kvantificerede mål.
But more could be doneto link payments by the Union to the regionsto the achievement of quantified targets;
•På det finansielleområde, fordi alle EU-inter-ventioner skal medfinansieres via nationaleressourcer.
•due account of absorptive capacity.
Dette er et af de grundlæggendestrukturfondsprincipper, som skal gøre delokale myndigheder til ”ejere” af programmerne for at sikre effektivitet og sund finansiel forvaltning. Det kræver politisk beslutsomhed at tilvejebringe de nødvendige midler
Allattempts at devising a simpler and more efficient delivery system for future cohesion policies will be thwarted if the resources transferred exceed the level that can be absorbedadministratively, financially and economically.The existing acquis provides for a ceiling ontotal transfers to Members States preventingtheir level from exceeding 4% of national GDP.
Alle forsøg på at etablere etenklere formidlingssystem for den fremtidigesamhørighedspolitik vil være forgæves, hvisde overførte ressourcer overskrider detniveau, hvor de kan anvendes korrekt
This isone of the permanent principles of the Structural Funds, which is designed to promote the ownership of programmes by theauthorities on the ground in the interest ofefficiency and sound financial management.Providing the necessary co-financing calls forpolitical determination especially where
STATUS OG UDVIKLINGSTENDENSER I REGIONERNE • JANUAR 2002
THE SITUATION AND TRENDS IN THE REGIONS • JANUARY 2002.
I den debat, der erfulgt i kølvandet på offentliggørelsen af denanden samhørighedsrapport, er der ikke for alvor sat spørgsmålstegn ved dette loft.
The debate which followed the publication ofthe Second Cohesion Report has not seriouslycalled the existence of this ceiling into question.
I denanden rapport fastslog Kommissionen, atloftet kunne overskrides efter 2006 for f.eks.at gøre det muligt at gennemføre større projekter af særlig EU-interesse, der finansieresaf Samhørighedsfonden.
In the Second Report the Commission said that the ceiling could be exceeded after2006, for example, to permit the realisation ofcertain major projects of particular Communityinterest, financed by the Cohesion Fund.
I. Status og udviklingstendenser i regionerne
I. The situation and trends in the regions
Situationsrapporten behandler emnerne vækst,beskæftigelse og faktorer til fremme af bæredygtig udvikling på europæisk og regionalt plan.
The progress report discusses in turn growth,employment and factors promoting sustainabledevelopment in Europe and its regions.
•Der er fortsat grund til at skelne mellemtre grupper af stater i en Union med 27medlemsstater:
•Three groups of States may still be discernedin a hypothetical enlarged EU of27 Member States:
Økonomisk samhørighed - status et
Economic cohesion: the debate oneyear after the Second Cohesion
- Den første gruppe omfatter hovedparten afansøgerlandene, hvis levestandard ligger på ca.41% af det fremtidige EU-gennemsnit.
- the first comprises the majority of the candidate countries, with a standard of livingaround 41% of the future Community average;
Tre tendenser ses bekræftet, når det gælder økonomisk samhørighed:
Three trends have been confirmed in the area ofeconomic cohesion:
- Den anden gruppe omfatter en del af ansøgerlandene og tre medlemsstater, som i øjeblikket modtager støtte fra Samhørighedsfonden (Spanien,Grækenland og Portugal). Levestandarden ligger idisse lande på ca. 87% af det fremtidige EU-gennemsnit.
- the second comprises some of the candidatecountries and three cohesion countries(Spain, Greece and Portugal) with a standardof living circa 87% of the average;
•Der er fortsat uligheder medlemsstaterneimellem, om end disse er reduceret betydeligtsiden 1988.
•Disparities between Member States continue to exist, even though they have beensubstantially reduced since 1988.
Den væsentligste ændring vedrører de lande, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden, idet de pågældendelande kendeligt har nærmet sig EU's gennemsnit udtrykt i BNP pr. indbygger.
The mainchange affects the countries benefiting fromthe Cohesion Fund, which have noticeablymoved closer to the Community average interms of their per capita GDP.
Status vedrørende de seneste tilgængelige data
The debate on the latest available data
Situationsrapporten indeholder oplysninger omregionernes bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger i 1999.
The progress report provides data for 1999 relatingto regional GDP.
For så vidt angår beskæftigelse ogarbejdsløshed er der anvendt data for 2000.Analysen af de omhandlede data bekræfter devæsentligste konklusioner i Anden rapport om denøkonomiske og sociale samhørighed, der blev udarbejdet på grundlag af tallene for 1998.
The data used with reference toemployment and unemployment refers to 2000.Analysis of this data makes it possible to confirmthe main conclusions of the Second Report on Economic and Social Cohesion, which itself wasbased on 1998 figures.
Anden rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, januar 2001.
Second Report on Economic and Social Cohesion, January 2001.
- Den tredje gruppe omfatter hovedparten af denuværende medlemsstater, hvis levestandardligger væsentligt højere end det fremtidige EU-gennemsnit.
Looking at the EU as a whole,even if the economic situation of the weakestregions improves, for most of them theprocess of catching up will remain a longterm objective.
Der foreligger nu oplysninger om udviklingen i BNP pr. indbygger for hver regioni perioden1995-1999, også i ansøgerlandene.
It will, from now on, also be possible to observethe development of per capita GDP perregion over the 1995-1999 period, including thatof the regions in the candidate countries.
Overordnetkan det konstateres, at den økonomiske vækst ide 12 ansøgerlande (3,2% pr. år) har været højereend væksten i EU (2,4%) i den pågældendeperiode.
Thegrowth rate in the twelve candidate countries(3.2% per annum) has, overall, exceeded that inthe EU (2.4%) over this period.
Flere af de regioner, der har oplevet denmest markante vækst, er regioner i ansøgerlandene, især i Polen, Den Tjekkiske Republik og Slovenien.
A number ofregions showing the most pronounced upwardchange are situated in candidate countries, specifically Poland, the Czech Republic and Slovenia.
•Der sker fortsat en reduktion af de regionaleulighederpå EU-plan, men i mindre omfangpå nationalt plan.
As regards the timetable for the accession to the European Union of the candidate countries, the European
Ikke desto mindre er denfortsatte proces til fordel for disseregioner stadig et af de langsigtede mål på EU-plan.
Council at Laeken in December 2001 concluded that "Cyprus, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta,
Det understreges endvidere, at Rådet påskønner ”Bulgariens og Rumæniens hidtidigebestræbelser” og ”tilskynder dem til at gå videre ad samme vej”.
Council emphasised that it valued "the efforts made by Bulgaria and Romania", encouraging them to "contin- ue along this road".
Der tegner sig således et billede af en Unionmed 25 medlemsstater i 2004.
Thus, a Union with 25 Member States is taking shape for 2004.
På denne baggrund fremsættes i situationsrapporten en foreløbig vurdering af den økonomiske og socialesamhørighed i en Union med 25 medlemsstater:
The progress report also offers an initial evaluation of economic and social cohesion in a 25-Member State
• I en Union med 25 medlemsstater vurderes det på grundlag af de seneste tilgængelige data (for årene 19971999), at 115 millioner indbyggere, svarende til 25% af den samlede befolkning, vil være bosat i regionermed etunionsudvidelselavere BNP pr. indbygger end 75% af unionsgennemsnittet, som er den fastsattegrænse ifølge EU's acquis (hidtidigt regelværk og retspraksis).
• Assuming a 25-Member State Union and in view of the figures for the last three years available (1997, 1998, and 1999), 115 million people – that is, 25% of the total population – would be living in regions with a per capita GDP below the threshold of the Community acquis of 75% of the Union average.
• Af førnævnte indbyggere er fire ud af ti bosat i regioner i de nuværende 15 medlemsstater, mens seks erbosat i ansøgerlandene.
• Of those, four out of ten citizens would still be in regions of the current fifteen Member States; the six oth- ers would belong to the candidate countries, which shows the marked geographical shift in the disparities after enlargement.
Eksemplet illustrerer den markante geografiske forskydning af ulighederne efterunionsudvidelsen.
• 37 million people would be living in the regions that currently benefit from objective 1 whose per capita
• Det vurderes, at 37 millioner indbyggere er bosat i regioner, som i dag modtager støtte under mål 1, og hvis BNP pr. indbygger efter udvidelsen vil overstige grænsen på 75%.
GDP, after enlargement, would be above the threshold of 75%.
For omkring to tredjedele af dennebefolknings vedkommende er der tale om rettighedsfortabelse som direkte konsekvens af det lavere EU-gennemsnit (ca. 13% lavere).
For around two thirds of the population of these regions, this would be the result of the mechanical eviction effect caused by the fall in the Community average, of circa 13%.
Den sidste tredjedel befinder sig i regioner, hvis BNP pr. indbygger allerede idag overstiger grænsen på 75%, også uden hensyntagen til udvidelsen, hvilket vidner om reel konvergens ivisse regioner i de nuværende 15 medlemsstater.
The other third already live above the threshold of 75%, irrespective of enlargement, and this is clear evidence of the real convergence of some of the regions of the Fifteen.
Listen over regioner med udviklingsefterslæbfastlægges for den kommende programmeringsperiode pågrundlag af EU's acquis med udgangspunkt i de stater, som er medlemmer af EU på det tidspunkt, hvor listenvedtages. De fremtidige programmeringsdokumenter vil kunne vedtages, før næste programmeringsperiodebegynder.
On the basis of the current acquis, thelist of less developed regions for the next programming period will be decided by reference to the States that are members at the time the decision is taken.
Social samhørighed i den nuværende Union og i ansøgerlandene vækker formodning om nye økonomiske forandringer set i lyset af de omstruktureringer,der må ventes inden for disse to sektorer.
Social cohesion in the present EUand in the candidate countries and the restructuring expected in these twosectors means that new economic changescan be foreseen.
Beskæftigelsessituationen er i de 15 EU-landeforbedretmed 1,8% i 2000 (3 millioner flerearbejdspladser), og beskæftigelsesfrekvensennåede op på 63,3%, eller 1 procentpoint højereend i 1999.
The employment rate in the Europe of the Fifteen increased by 1.8% in 2000 (representingthe creation of three million jobs) and employment reached 63.3%, that is, one point higherthan in 1999.
Arbejdsløsheden er i samme periodefaldet fra 9,1% til 8,4%, – det mest markante faldi næsten 10 år. Den forbedrede beskæftigelsessituation har også været til fordel for de mindstbegunstigede, såsom langtidsledige, unge ogkvinder.
Over the same period, unemployment in the EU fell from 9.1% to 8.4%, its mostsignificant decrease for about ten years, whichalso benefited the most disadvantaged such asthe longterm unemployed, young people andwomen.
Tilsvarende falderbefolkningstallet i de i forvejen tyndt befolkede regioner. Tendensen til demografisk koncentration i visse regioner forstærkes såledesyderligere.
In the sameway, the regions with decreasing populationsare those which are already sparsely inhabited.Hence, population density problems appear tobe continuing to deteriorate across the EU as awhole.
Om end forskellene mindskes, når det gælderbeskæftigelsen, er der fortsat markante uligheder, især regionerne imellem:
However, whilst disparities in employment wereshowing a tendency to decrease, wide divergences still remained, above all between oneregion and another:
•I 2000 registreredes en arbejdsløshed på 2,4%i Luxembourg og 14,4% i Spanien.
•In 2000, Luxembourg's unemployment ratewas 2.4%, whilst Spain's was 14.4%.
•Uddannelsesniveaueti befolkningen ergenerelt steget, men den mindst veluddannede del af befolkningen er fortsat koncentrereti Unionens sydlige lande (Portugal, Spanien,Italien og Grækenland), Irland og i områdetmellem regionerne Nord-Pas-de-Calais og Picardie i Frankrig og provinsen Hainaut og Liège i Belgien.
•There has been a general rise in the level ofeducation, but populations with a poor levelof education are still concentrated in southern Europe (Portugal, Spain, Italy and Greece), in Ireland and in belts between the Nord-Pas-de-Calais region and Picardy in France andbetween Hainault and Liège in Belgium.
Nøgletal
Some key figures:
•Arbejdsløsheden ligger på 2,7% i de regioner,hvor de 10% af EU's indbyggere, som ermindst berørt af arbejdsløsheden, befinder sig,mens den ligger på 21,9% i de regioner, dertæller de 10% af EU's indbyggere, som er hårdest ramt af arbejdsløsheden.
•In the regions housing the 10% of the EU'spopulation least affected by unemployment,the unemployment rate was at 2.7%, compared with 21.9 % in the regions housing the10% most affected by it.
•Irlands BNP pr. indbygger er steget fra 64% til119% af EU-gennemsnittet fra 1988 til 2000.
• Ireland's per capita GDP increased from 64% to119% of the EU average between 1988 and 2000.
•Spaniens, Grækenlands og Portugals efterslæb iforhold til resten af EU er i samme periode reduceret med en tredjedel målt i BNP pr. indbygger.
• Over the same period, the gap between Spain,Greece and Portugal and the rest of the Member States was reduced by a third in terms of percapita GDP.