natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miljømærket blev indført i 1993 og er et af de bedste beviser på miljøvenlighed, de europæiske produkter og tjenesteydelser kan opnå.
The Eco-label – with its distinctive flower emblem logo – was first introduced in 1993. It is Europe’s flagship brand for products and services that represent a better choice for the environment.
Miljømærket gør det muligt for producenter, forhandlere og tjenesteudbydere at opnå anerkendelse for deres bestræbelser på at sikre en høj grad af miljøvenlighed på alle områder.
The Eco-label helps manufacturers, retailers and service providers gain deserved recognition for respecting high standards throughout their products’ life cycles.
Når man som forbruger ser mærket, kan man være sikker på, at det pågældende produkt har gjort sig fortjent til denne udmærkelse.
On seeing the symbol, consumers can make an informed choice knowing that an Eco-label must be earned.
Beslutningen om, hvorvidt et produkt skal tildeles miljømærket, tages på baggrund af omfattende og tidssvarende forskningsresultater, og der tages bl.a. hensyn til forbrugernes sundhed og den måde, hvorpå produktet er blevet udviklet.
It is based on solid, up-to-date science and takes into account consumer health issues and the way that a product is developed.
Begræns kulilteforureningen
Lighten your carbon footprint
Miljømærket tildeles produkter inden for en lang række områder, f.eks. rengøringsprodukter, elektriske apparater, diverse produkter til hus og have samt tøj.
The brand applies to diverse sectors, such as cleaning products, appliances, home and garden items, clothing and even tourism.
Det anvendes også i turistbranchen. Det gives ikke til mad- og drikkevarer eller produkter inden for medicinalindustrien eller den farmaceutiske sektor og under ingen omstændigheder til produkter fremstillet ved hjælp af processer, som »med stor sandsynlighed vil kunne forårsage alvorlig skade på mennesker eller miljøet«.
It doesn’t cover food and beverages, the medical or pharmaceutical sector, or any goods made by processes“likely to significantly harm human beings or the environment”.
Links:̈ EU-miljømærket
Links: : n The European Union Eco-label Homepage http ://ec.europa.eu/environment/ecolabel/index_en.htm
Et af formålene med miljømærket er at tilskynde flere organisationer til at ansøge om mærket og til at reklamere med det, hvis ansøgningen godkendes.
The Eco-label scheme aims to encourage more organisations to apply for the award and, if they succeed, to publicise the fact.
Dette vil være medvirkende til at øge udbuddet af miljømærkede produkter og derigennem øge forbrugernes opmærksomhed på miljøspørgsmål.
This will help promote the availability of eco-labelled products and improve consumer awareness of our fragile environment.
I 2006 var der over 300 produkter på det europæiske marked, som havde gjort sig fortjent til miljømærket, heraf hele 92 i Italien. Det var typisk tekstilprodukter, maling til indendørs brug samt hoteller og lignende, der fik tildelt det eftertragtede mærke.
In 2006, more than 300 products in the EU proudly wore the Eco-label – 92 of them in Italy alone.Textile products, indoor paints and tourist accommodation were the most common products to earn this green stamp of approval.
Europæerne ser sig i stigende grad om efter nye måder, hvorpå de kan begrænse den negative påvirkning af miljøet, bl.a. i form af en begrænsning af kulilteforureningen, og det er derfor sandsynligt, at miljømærket vil få endnu større betydning i fremtiden.
As Europeans look for new ways to lower their impact on the planet – by lightening their carbon footprint – it is likely that the Eco-label will become even more important.
Sikkerhed for de europæiske forbrugere
Safe European consumers
Europa udgør et kæmpestort marked for forbrugsvarer, men forbrugerne vil gerne være sikre på, at de produkter, de køber, er af høj kvalitet og — frem for alt — sikre.
Europe is a huge single market for consumer goods. But consumers want to be sure that the products they buy are high quality and, above all, safe.
Derfor er EU’s bestemmelser om produktsikkerhed vigtige.
That is why European product safety rules are so important.
Takket være EU’s bestemmelser vedrørende produktsikkerhed kan alle EU-borgere være sikre på at få den samme grad af forbrugerbeskyttelse og -sikkerhed.
European product safety rules ensure the safety of all EU citizens by making sure that everyone benefits from the same high level of consumer protection and safety.
Kravene er skrappe, og mangelfulde produkter skal trækkes tilbage fra markedet.
High standards have been set and defective products must be withdrawn from the market.
EU har indført et system til hurtig udveksling af oplysninger (RAPEX), som sikrer, at forbrugere overalt i Europa hurtigt bliver informeret om et eventuelt problem med et produkt i et bestemt område, så der om nødvendigt kan iværksættes en tilbagekaldelse af produktet.
A rapid information exchange service (RAPEX) has been established that means consumers across Europe are swiftly notified of a product problem in one region and, if necessary, a product recall can be started.
Handlefrihed
Freedom to shop
Hovedformålet med bestemmelserne vedrørende produktsikkerhed er at sikre, at de europæiske forbrugere kan føle sig trygge, uanset hvor de handler, hvad enten det er via internettet, på en markedsplads eller i en ganske almindelig forretning.
The main aim of the product safety rules is to enable European shoppers to buy where they wish with confidence, whether on-line, from a market stall or from a traditional shop.
Ud over de almindelige bestemmelser er der særregler for produkter som legetøj, elektriske apparater og gasapparater samt maskiner og fritidskøretøjer.
But besides setting general rules for all products, the rules also establish additional special safety regulations for items like toys, electrical and gas appliances, machinery and recreational vehicles.
Sikkerhed frem for alt
The science of safety
Et godt eksempel er forbuddet mod brug af phthalater.
A good example is the ban on the use of phthalates.
Phthalater er kemikalier, som tidligere blev brugt til fremstilling af legetøj og andre produkter til børn for at gøre plastmaterialet blødere, men de udgør desværre en potentielsundhedsrisiko for børn.
Phthalates are chemicals wich were used in toys and other childcare products to make plastics softer.
Derfor er brugen af phthalater nu blevet forbudt.
But they were also associated with potential health-risks for children.
Reach holder de farlige stoffer væk
Keeping hazardous substances out of REACH
Takket være EU er der blevet iværksat nye kontrolprocedurer, som vil medvirke til at beskytte både miljøet og den europæiske befolkning mod farlige kemiske stoffer, uden at det går ud over konkurrenceevnen for Europas kemiske industri.
Thanks to the European Union, new controls have been put in place that will help protect humans and the environment from dangerous chemical substances while maintaining Europe’s competitive edge in the chemicals industry.
Frem til nu har der været for mange forvirrende sikkerhedslove vedrørende brug og håndtering af kemikalier. Med den nye Reach-politik (registrering, evaluering og autorisation af kemikalier) forenkler EU tingene.
Up to now, there have been too many confusing safety laws on the use and handling of chemicals.
I henhold til Reach-forordningen skal de europæiske virksomheder vurdere og træffe forholdsregler om eventuelle risici, der måtte opstå som følge af de kemikalier, som de producerer, importerer eller anvender.
Under REACH, European companies must assess and manage any risks arising from the chemicals they manufacture, import or use.
Den rigtige balance
Finding the right balance n u l l
Disse er blevet påpeget i et vigtigt EU-dokument, nemlig Kommissionens hvidbog om en strategi for en ny kemikaliepolitik. Målene inkluderede bl.a. beskyttelse af mennesker og miljø mod farlige kemikalier samt bevarelse af den europæiske kemikalieindustris konkurrencedygtighed og tilskyndelse til testning uden dyreforsøg.
The challenge has been to achieve the right balance between a number of potentially competing goals.These were set out in an important European document, the‘White Paper on Strategy for a Future Chemicals Policy’.They included protecting humans and the environment against dangerous chemicals, keeping the European chemical industry competitive, and promoting non-animal testing.
Med denne nye Reach-politik har EU arbejdet på at finde den rigtige formel.
With this new REACH policy, the Union has worked on finding the right formula.
Formålet med Reach er at beskytte befolkningen mod potentielt farlige kemikalier.
In line with this new strategy, REACH is meant to protect people against potentially hazardous chemicals.
Men EU-landenes regeringer anerkender dog samtidig, at virksomhederne inden for den kemiske industri skal have mulighed for at være innovative og opnå succes.
At the same time, European governments recognise that they need to allow businesses to be innovative and successful in the global chemical industry.
Med Reach har EU bestræbt sig på at sikre, at alle producenter, importører og brugere af kemikalier er 100 % klar over, hvad der forventes af dem.
With REACH, the Union is working hard to make sure all manufacturers, importers and users of chemicals are prepared and fully aware of what is expected of them.
Europa arbejder hårdt på at gøre det nemmere for arbejdsgivere og uddannelsesinstitutioner at anerkende udenlandske kvalifi kationer.
Europe is working hard to make it easier for employers and educational bodies to recognise ‘foreign’ qualifications.
Det er især af betydning for nyuddannede, som ønsker at læse videre og måske arbejde i en anden del af Europa, men som kan frygte, at deres kvalifikationer ikke vil være gyldige uden for deres hjemland.
This is particularly useful for recent graduates who want to do some further study and perhaps work in another part of Europe, but may be worried that their qualifications won’t be valid outside of their home country.
Europæiske lande fandt sammen i 1999 om at skabe det, der er kendt som Bologna-processen.
European countries got together in 1999 to create what is known as the‘Bologna Process’.
Målet er at skabe, hvad der kaldes et Område for europæisk højere uddannelse, og derved gøre det nemmere at komme til at studere rundt omkring i Europa.
The aim is to create something impressive, a ‘European Higher Education Area’to make it easier for people to move around Europe for study.
På lang sigt vil det også være med til at fremme arbejdernes mobilitet i EU og medvirke til at gøre EU’s økonomi mere konkurrencedygtig. Bologna-processen omfatter nu 46 lande og bygger på erfaringer fra en million Erasmus-studenter.
In the longterm, this will help workers to move in Europe, too, and help make the European economy more competitive.The Bologna Process now covers 46 countries and is building on the experience of 1 million Erasmus students.
For at denne Bologna-proces skal kunne fungere, er det af vital betydning, at europæiske lande finder en måde at anerkende hinandens uddannelses- og erhvervsmæssige kvalifikationer — nemt er det ikke, i betragtning af hvor mange forskellige uddannelser og studieretninger der findes!
If this Bologna Process is going to work, it is vital that European countries find a way to recognise each other’s educational and vocational qualifications – not easy considering how many different training and education systems there are!
Men der gøres fremskridt.
But, progress is being made.
For eksempel er en europæisk referenceramme for kvalifikationer (EQF) iværksat for EU og de såkaldte Bologna-lande, og det er godt nyt.
For example, a European Qualifications Framework (EQF) is being established for EU and Bologna countries, which is great news.
Den vil sammenknytte de forskellige landes uddannelsessystemer — inden for alle områder — så de kan oversættes indbyrdes, fordi det bliver lettere at anerkende og overføre dem.
It will link up the different countries’ qualifications systems – in all the different sectors – so that they can understand each other, making them more easily recognisable and transferable.
̈ Anerkendelse og gennemsigtighed af kvalifikationer kationer
n Recognition and transparency of qualifications cations
I 1984 blev der etableret et netværk af centre i Europa, der har til opgave at rådgive og informere om akademisk anerkendelse af diplomer, erhvervet i udlandet (ENIC-NARIC).
In 1984, a network of centres was established in Europe to provide advice and information on the academic recognition of diplomas obtained abroad (ENIC-NARIC).
Og i 1989 indførte Europa-Kommissionen ECTS-systemet, som er et system til meritoverførsel inden for videregående uddannelser.
And, in 1989, the European Commission introduced the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS), now widely used to facilitate recognition of study abroad.
Det bruges nu i vidt omfang til anerkendelse af studier i udlandet. »Diplom-supplementet« er et internationalt dokument, der hjælper udenlandske arbejdsgivere og universiteter til hurtigt at forstå forskellige eksamener.
The Diploma Supplement also helps foreign employers and universities to quickly understand different degrees.
Politiet kan nå overalt
Policing Europe together
Takket være Den Europæiske Politienhed (Europol), som er EU’s organisation for håndhævelse af lov og orden, er der bedre mulighed for, at politiet kan samarbejde på tværs af Europa, samtidig med at EU er blevet et sikrere sted at være.
Thanks to Europol, the European Union law enforcement agency, different police forces across Europe are better able to work together and the EU is a much safer place for it.
Europol blev oprettet i 1999 og er et fuldt fungerende europæisk politicenter, som støtter politistyrkerne i de forskellige EU-medlemsstater.
Europol, which started in 1999, is nothing less than a full-scale European police force, supporting the different police forces in all the EU Member States.
Politifolk over hele Europa får hjælp i kampen mod narkotikahandel, illegal indvandring, terrorisme, menneskehandel, bedrageri og hvidvaskning af penge, for blot at nævne nogle få områder.
It assists police officers Europe-wide in their fight against drug trafficking, illicit immigration, terrorism, human trafficking, forgery and money laundering, to name but a few.
Trusler, efterretning og sprog
Threats, intelligence and language n u l l
Den støtte, der ydes, består af direkte hjælp, når en politistyrke i et EU-land har identificeret en organiseret kriminel struktur, som involverer to eller flere EU-lande.
Support means just that – direct help where the police forces in one country have identifi ed an organised criminal structure and two or more other EU countries are affected.
Europol hjælper dem med informationsdeling, udarbejder »strategiske rapporter« (såsom trusselsvurderinger) og anden slags efterretning.
Europol helps them share information, generate‘strategic reports’(things like threat assessments) and other types of intelligence.
Enheden kan også hjælpe med teknisk ekspertise og backup.
It can even help with technical expertise and back-up.
Europols politifolk arbejder tæt sammen med medlemsstaterne for i endnu højere grad at udnytte potentialet for samarbejde.
Europol officers work closely with member countries to maximise the potential for co-operation.
Nogle gange kan hjælpen dog blot være at hjælpe to politistyrker med at overkomme sprogbarrierer, så de kan tale sammen.
Sometimes support can even mean just helping two police forces to get over language barriers and talk to each other.
Links:̈ Den Europæiske Politienhedhttp://www.europol.europa.eu/
Links: : n The European Police Offi cehttp ://www.europol.europa.eu/
Der er masser af eksempler på, at EU’s politistyrker har formået at splitte store kriminelle operationer med Europols hjælp.
There are plenty of examples where EU police forces have managed to break up some big criminal operations with Europol’s assistance.
I 2005 og 2006 arbejdede de sammen med nederlandsk og tysk politi om en indsats, der til slut optrevlede en massiv kriminel organisation for narkotikafremstilling.
In 2005 and 2006, it worked with the Dutch and German police in an operation that eventually broke up a massive criminal drug-making operation.
I samarbejde med det amerikanske Secret Service hjalp Europol spansk og columbiansk politi med en operation, som endte med beslaglæggelsen af falske pengesedler til en værdi af mere end 5 mio. EUR og 4,3 mio. USD.
In 2006, Europol helped Spanish and Columbian police, working with the US Secret Service, in an operation that ended with the seizure of more than 5 million euro and 4.3 million US dollars worth of counterfeit banknotes.
Antallet af henvendelser med anmodning om hjælp fra Europol stiger hvert år — det er et klart signal om, at denne unge organisation gør det rigtige og hjælper lovlydige europæere til at få en hverdag, der ikke generes af kriminel aktivitet.
Requests for help from Europol are growing every year – a clear sign that this young organisation is doing the right thing and helping law-abiding Europeans go about their daily lives unhindered by criminal activity.
Ny motorvej forbinder Porto medValença do Minho på grænsen til Galicien i Portugal
New motorway linking Porto toValença do Minho on the Galician border, Portugal
Oscars og Gyldne Palmer er også europæiske
Oscars and Palmes d’Or are also European
Uden Media-støtte ville nogle af Europas mest kendte film stadig være på idéplanet.
Without MEDIA funds, some of Europe’s best-known films would still be just ideas.
Støtten til filmindustrien og den audiovisuelle industri har fremmet den europæiske kulturelle identitet i næsten 20 år.
Its support for the film and audiovisual industry has been boosting European cultural identity for nearly 20 years.
Har du set Lars von Triers Dogville, Jean-Pierre Jeunets prisbelønnede Amélie, Michael Hanekes vinder af de Gyldne Palmer Skjult eller den nylige Oscar-vinder De andres liv af Florian Henckel von Donnersmarck?
Have you seen Lars vonTrier’s Dogville, the European Film Award-winning Le Fabuleux Destin d’Amelie Poulin by Jean-Pierre Jeunet, Michael Haneke’s Palme d’Or Caché (Hidden) or the recent Oscar-winning film Das Leben der Anderen by Florian Henckel von Donnersmarck?
Det er bare eksempler på nogle af de mange succesrige europæiske film, som publikum i hele Europa og resten af verden har haft mulighed for at se takket være Media-programmet.
These are just some examples of many successful European films seen by audiences across Europe and beyond, thanks to the MEDIA programme.
I de seneste 18 år har Media støttet de kreative aspekter af filmbranchen, samtidig med at der er blevet taget hensyn til det forretningsmæssige aspekt af den audiovisuelle sektor, herunder områder som produktion og distribution.
Over the last 18 years, MEDIA has been able to stimulate the creative aspects of film development and training, while never losing sight of the business side of the audiovisual sector, including production and distribution.
Media støtter den europæiske filmverden
A rare sight if a MEDIA film is showing...
Europa-Kommissionen står for programmet og har beskrevet filmbranchen som en vektor for følelse af fællesskab og for europæisk kultur og identitet, især for unge mennesker.
The European Commission, which provides the funding, describes the film industry as “a vector for the expression of European citizenship, culture identity”, especially for young people.
Mange europæiske lande er for små til selv at have en blomstrende filmbranche, men Media giver kunstnerne mulighed for at samarbejde og inspirere hinanden på tværs af landegrænser til gavn for alle parter.
When some countries in Europe are too small to have their own flourishing film industry, MEDIA gives artists the opportunity to work together and inspire each other across European borders, so that everyone can benefit. t.
Resultaterne taler for sig selv
Let the results speak for themselves
I 2005 bidrog Media med 9,5 mio. EUR i støtte til film, filmfestivaler og filmrelaterede arrangementer.
In 2005 alone, MEDIA provided 9.5 million euro to promote films, events and festivals.
Næsten 300 projekter har modtaget omkring 17,6 mio. EUR til udarbejdelse af manuskripter.
Nearly 300 projects have received some 17.6 million euro to develop scripts.
Der er blevet brugt mere end 60 mio. EUR på distribution af 1 554 film- og tv-projekter, som takket være denne støtte også kunne ses i andre lande end i det land, hvor de blev produceret.Dette skaber tværkulturel forståelse og er med til at forme europæisk identitet.
More than 60 million euro have been spent on the distribution of 1 554 film and TV projects which, thanks to this money, could also be seen in other countries than the one where they had been produced.
Media har desuden ydet støtte til uddannelses- og pilotprojekter samt til et netværk af 670 uafhængige biografer med over 1 500 biografsale i 340 byer og 50 lande på verdensplan. Hver euro fra EU-budgettet genererer private investeringer i branchen på ca. 6 EUR.
This generates cross-cultural understanding and is good for shaping European identity, don’t you think? ?
Fremtiden tegner sig også lys.
The coming years look bright, too.
Media 2007-programmet har et budget på 755 mio. EUR frem til 2013.
The MEDIA 2007 programme has a budget of 755 million euro lasting until 2013.
Distributionen og promoveringen af europæiske film uden for oprindelseslandet i hele Europa og på verdensplan forbliver den vigtigste aktivitet (næsten 65 % af det samlede budget).
A clear priority remains the distribution and promotion of European films outside their originating country, across Europe and worldwide (almost 65% of the total budget).
Det tilstræber også specielt, at vores filmindustri er på højde med de nye digitale teknologier.
And it will also take special care that our film industry keeps pace with the new digital technologies.
Så næste gang du ser en film, så se efter navnet Media — enten i rulleteksten eller på filmplakaten!
So, next time you are watching a fi lm, look out for the MEDIA name – in the credits or on the film poster !
Yderligere oplysninger
ITER: complex science with big ideas
EU’s strategi for aff aldshåndtering og genbrug kan måske nok siges at være et lidt underligt emne for en succeshistorie, men den er ikke desto mindre et meget vigtigt bidrag til EU-borgernes livskvalitet både nu og i fremtiden.
The EU strategy on waste and recycling might be a strange success story for some, but it certainly makes a vital contribution to the quality of life of EU citizens, both today and for tomorrow.
Økonomisk vækst og den velfærd, det medfører, er en af Den Europæiske Unions væsentligste målsætninger.
Economic growth and the wealth it brings is one of the main objectives of the European Union.
Men økonomisk vækst har ofte en ubehagelig bivirkning — der produceres mere affald.
But economic growth often has a nasty side effect – it produces more waste.
I takt med at fabrikkernes produktion øges, og forbruget stiger, produceres der mere affald, som skal bortskaffes på en eller anden måde.
As factories produce more, and people consume more, so more waste is produced that must be disposed of somewhere.
EU’s indsats mod affald omfatter f.eks. beskatning af ikke-genanvendelig emballage og er allerede et stort skridt i retning mod at sikre økonomisk vækst uden øgede affaldsmængder til følge.
However, European Union waste prevention measures, such as taxes on nonrecyclable packaging, are already helping decouple waste production from economic growth.
I 2002 blev der f.eks. gennemsnitligt genbrugt 58 % af den samlede mængde glasaffald og 57 % af den samlede mængde metalaffald. ald.
Similarly, recycling is growing; in 2002, 58% of glass and 57% of metal waste was recovered and recycled, on average.
Tankeløse forbrugere
Inefficient consumers
I EU producerer vi hvert år 2 mia. tons affald, hvilket svarer til ca. 3,5 tons affald pr. person.
In the EU we produce 2 billion tonnes of waste every year – that’s around 3.5 tonnes of solid waste for each citizen.
Affaldet dumpes på lossepladser eller brændes på miljøskadelige forbrændingsanlæg.
This waste is dumped in landfill sites or burned in incinerators, which creates environmental damage.