natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om der kan være betydelige omkostninger knyttet til forbedringer af landbrugsmetoderne, er sådanne forbedringer altså alligevel gavnlige ud fra en samfundsøkonomisk synsvinkel.
Thus, and although improved measures may have significant costs,they remain largely beneficial from a society point of view.
Konklusion og opfølgning
Conclusion and issues for follow-up
Direkte omkostninger og fald i udbyttet nævnes ofte som de vigtigste hindringer for gennemførelsen afbedre N-husholdning.
Direct costs and yield reductions are often mentioned as key constraints to the uptake of improved Nmanagement practices.
De foreliggende oplysninger om omkostningerne viser imidlertid, at udbyttenedgangen i en række tilfælde muligvis er ubetydelig og omkostningerne rimelige.
However, the available cost information shows that yield reduction may in variouscases be marginal and costs reasonable.
Endvidere synes nogledriftsanalyser at vise, at adgangen til arbejdskraft er den vigtigste faktor til forklaring af jordbrugernesmodstand mod at ændre praksis (f.eks. fordeling af N-tilførslen over flere perioder eller vedligeholdelse afgræsbræmmer).
Furthermore, some farming systems analysis suggest the availabilityof labour is the key constraint in explaining farmers’ reluctance to change practices, e.g. for splitting Napplications or maintaining buffer strips.
I sådanne tilfælde består løsningen til at øge N-optagelsen i at undersøge bedriftsforvaltningen på mere generelt plan.
In such cases, solutions to favour take up need to investigatefarm management more globally.
Der kræves klart en betydelig indsats for at sikre følgende:
Clearly, significant efforts are required to ensure that:
De indirekte omkostninger ved konsekvenserne af eutrofieringfor miljøarven og for andre vandrelaterede økonomiske aktiviteter, såsom fiskeri, turisme eller rekreativ brug af vand, skal vurderes vedhjælp af case studies i repræsentative afvandingsområder.
—Indirect costsof eutrophicationimpactson environmental heritage and on other water relatedeconomic activities such as fishing, tourism or recreational use of water, are assessed thanks to casestudies in representative watersheds.
Der bør fremsættes forslag om forskning i og undersøgelser af handlingsprogrammernes socioøkonomiske dimensioner som grundlag for en solid socioøkonomisk vurdering, der kan tjene som retningslinje for planlægning af indsatsen.
—Research and studies are proposed for investigating the socio-economic dimensions of Action Programmes and providing robust socio-economic assessment required for any policy decision andplanning.
Undersøgelserne skal omfatte både de socioøkonomiske og de tekniske aspekter.
—Such analyses need to integrate socio-economic and technical issues.
F.eks. skal en omkostningseffektivitetsanalyse kombinere ekspertise i vurdering af virkningerne af udvalgte foranstaltninger(med hensyn til mindsket nitratanvendelse, udvaskning eller eutrofiering af et givet vandområde) medekspertise i vurdering af omkostningerne ved disse foranstaltninger.
For example, a cost-effectiveness analysis needs to combine expertise for assessing the impact of selected measures (in terms of reduction in nitrate use, in the leaching fraction or in the eutrophication level of a given water body) withexpertise for assessing the costs of these measures.
Ved at vurdere N-balancen, overgang fra mineralske gødningsstoffer til organisk gødning, mellemafgrøder, udviklingaf økologisk landbrug; investering i gødningsopbevaring, etablering af vinterdækafgrøder osv.I nogle tilfælde, når det drejer sig om store økonomiske interesser, f.eks. i områder, hvor der udvindes mineralvand,kan den finansielle godtgørelse til jordbrugerne være meget betydelig og øge deres indkomst mærkbart...
By assessing N-balance, shifting from mineral fertilisers to organic manure, installing intercultures, developing organicfarming; investing in manure storage, implementing winter soil cover, etc.In some cases, when high economic interests are at stake such as in areas where water is extracted for bottled mineralwater, the financial retribution paid to farmers can sometimes be very high and significantly increase farm income…
Sideløbende med analyser og undersøgelser bør medlemsstaterne systematisk indsamle socioøkonomiske oplysninger om deres handlingsprogrammer.
—In parallel to analyses and studies, Member States should collect systematically socio-economic information on their Action Programmes.
Oplysningerne bør være kohærente (f.eks.indsamlet på grundlag af bedriftsundersøgelser, som i Frankrig) for at sikre, at de er indbyrdessammenlignelige, og at erfaringerne kan være til gavn for alle medlemsstaterne.
The information should be coherent (e.g. collected via farmsurveys such as those developed in France) to ensure comparability and that common lessons of relevance to all Member States can be drawn.
EUROPA-KOMMISSIONENS FORANSTALTNINGER
THE ACTIONS OF THE EUROPEAN COMMISSION
Der er tale om fire kategorier af foranstaltninger:
These actions have been developed in four directions:
Indsamling af viden om belastningen af EU’s vandmiljø og dets miljøtilstand på grundlag af regelmæssig overvågning og rapportering, med et øget samspil med andre direktiver (direktivet om byspildevand, vandrammedirektivet), og gennem fælles Eurostat/OECD-rundspørger og Det Europæiske Miljøagenturs »Eurowaternet«.
—Knowledge on the pressures and environmental status of EU waters, through regular monitoring andreporting exercises, with improved connections with other Directives (Urban wastewater Dir., Water Framework Dir.), Eurostat/OECD joint questionnaires, and the “Eurowaternet” of the European Environment Agency.
Udveksling af teknisk information mellem medlemsstaterne om godt landmandsskab og resultaterneheraf med hensyn til mindskelse af næringsstoftabet samt redskaber til måling, modelberegning ogfremskrivning af konsekvenserne heraf for vandkvaliteten.
—Exchange of technical information between Member States about good practices in agriculture andtheir efficiency regarding nutrient losses, and tools for measuring, modelling or forecasting theirimpact on water quality evolution.
Sagsanlæg mod medlemsstater, som ikke gennemfører de forskellige trin i direktivets proces korrekt.
—Legal pressure on Member States which do not implement correctly the different steps of the directive’sprocess.
Udvikling af økonomiske virkemidler (opfyldelse af miljøkravene, afgifter på gødningsoverskud, incitamenter til forsigtig praksis) til fremme af god næringsstofhusholdning på bedriftsniveau.
—Development of economic tools (eco-compliance, taxation of surpluses, incentives for precautionalpractices) encouraging a good nutrients management at farm level.
Dette indebærer, at der ved finansiering af landdistriktsudviklingsplaner tages hensyn til, hvilke fremskridt dergøres med direktivets gennemførelse.
This includes linkage of Rural Development Plans funding with progress in implementing the Directive.
»Godt landmandsskab ved frugt- og grønsagsdyrkning«8.
—"Long term reduction of nitrate leaching by cover crops7—“nitrogen content of animal manure”8
Endvidere er der offentliggjort en række artikler om kriterierne for eutrofiering af fersk- og havvand.
Reviews on criteria of fresh andmarine waters eutrophication have also been published.
Kommissionen (Generaldirektoratet for Forskning) yder i øvrigt støtte til internationale projekter vedrørende:
The Commission (DG Research) is also promoting and financing international projects concerning:
– belastningen herfra på de akvatiske økosystemer (»Chabade« for Middelhavsområdet og »Comweb« forplankton i kystområder),
—their impact on aquatic ecosystems (“Chabade” for Mediterranea, “Comweb” for coastal plankton),
– prøvetagnings- og modelberegningsmetoder (»Baseline« og »Fractflow/Famest« for grundvand,»BMW«, »Harmonit/Harmoniqua«, de to sidstnævnte undersøgelser omfatter en socioøkonomisktilgang og omkostningseffektivitetsscenarier)
—sampling and modelling methods (“Baseline” and “Fractflow/Famest” for groundwaters, “BMW”, “Harmonit/Harmoniqua”, these two last studies including socio-economic approach and cost-effi-ciency scenarios).
To eksempler illustrerer den direkte anvendelighed af denne forskning:
Two examples illustrate the direct applicability of this research:
Det nyligt afsluttede RANR-projekt om tilbageholdelse og tilførsel af kvælstof fra land til hav har vist,at en bestemt model (Soil N/WEKU) er velegnet til at forudsige N-transport fra grundvand til overfladevand i Nordeuropa. Projektet har tilvejebragt nyttige elementer til beregning af tidsforløb ogforudsigelse af forsinkede effekter af N-transport i vandkredsløbet.
—The recently finalised RANR project, about retention and fluxes of nitrogen from land to sea, hasdemonstrated the good adequation of a specific model (Soil N/WEKU) for predicting transfers of Nfrom groundwaters to surface waters in Northern Europe, and gives useful elements for calculatingtime lags and to forecast delayed effects of N transfers in the water cycle.
Projekterne FAEWE (del 1 og 2) og NICOLAS har vist, at regulær etablering af stødpudezoner langsfloder muligvis ikke er den mest effektive måde at reducere kvælstoftilførsen til floderne på, men at detofte er mere effektivt at bevare og bruge eksisterende grøfter eller vådområder i landskabet mellemlandbrugsområder og floder, da de er i stand til at fjerne op til 80% af en diffus kvælstofbelastning.
—The FAEWE (Parts 1 & 2) and NICOLAS projects showed that for the purpose of the reduction ofnitrogen inputs into rivers the regular creation of buffer zones confined along the course of rivers maynot be the most efficient solution, but that it is often more efficient to maintain and use existingditches or wetlands, distributed in the landscape between agricultural fields and rivers, which are ableto remove up to 80% of diffuse nitrogen loads.
Forskningscentrets institut for miljø og bæredygtighed (IES) udvikler endvidere telemålingsmetoder tilvurdering af diffus N-belastning og eutrofiering af havet.
Diffuse Npressure assessment and marine eutrophication survey by remote sensing are also developed in its Institutefor Environment and Sustainability (IES).
Hvad sagsanlæg imod medlemsstaterne angår, viser tabel IX den nuværende situation (juli 2001) for hverenkelt medlemsstat og for hvert enkelt skridt i gennemførelsesprocessen:
Concerning legal procedures, table IX summarises the present situation (end 2001) for each Member State,regarding each step of the implementation process:
=Udført, men ikke nødvendigvis godkendt af Kommissionen=Hele territoriet udpeget=Omfattende udpegninger ventet ved udgangen af 2001
=Exercise performed but not necessarily approved by the Commission=Whole territory designated=important designations expected end 2001 but not achieved
Gråt:Igangværende overtrædelsesprocedure (af juridiske grunde kan visse procedurer, der befinder sig på et tidligtstadium, ikke nævnes i denne tabel).
Shaded:Infringement procedure ongoing (For legal reasons, some proceedings at an early stage cannot bementioned in this table)
Af tabellen fremgår det, at de fleste medlemsstater er skyldige i mindst én overtrædelse.
From this table it appears that most Member States are concerned by at least one infringement.
Siden 1994 har Kommissionen indledt 56 sagsanlæg, som berører nitratdirektivet, alene eller sammen medandre direktiver.
Since 1994, the Commission has opened 56 legal cases in which the nitrates directive was involved, alone orwith other directives.
Halvdelen af disse sager har kunnet afsluttes takket være en hurtig forbedring af gennemførelsen i de pågældende lande. 7 sager er mundet ud i en dom fra Den Europæiske Domstol, mod Spanien (1.10.1998 og 13.4.2000), Italien (25.02.1999 og 8.11.2001), Det Forenede Kongerige(7.12.2000), Frankrig (8.3.2001) og Luxembourg (8.3.2001).
Half of these cases were closed, due to a quick improvement of implementation by theconcerned countries, 7 have resulted in condemnation by the European Court, against Spain (01.10.98 and13.04.00), Italy (25.02.99 and 08.11.01), United Kingdom (07.12.00) France (08.03. 01) and Luxembourg(08.03.01).
Syv sager verserer stadig for Domstolen, udaf de 23 igangværende sager.
Seven cases are still pending in front of the Court, among the 23 cases open today.
Figur 3 — viser fordelingen af de sager, Kommissionen har åbnet i perioden 1994-2001.
Figure 3 — shows the repartition of legal actions opened by the Commission in the 1994–2001 period.
For at sikre sammenhæng i EU’s politik, med henblik på forbindelsen mellem nitratdirektivet og »normalgod landbrugspraksis« som defineret i artikel 28 i forordning (EF) nr. 1750/19999om gennemførelsesbe- stemmelser til Rådets forordning nr. 1257/9910om udvikling af landdistrikterne, er medlemsstaterneblevet bedt om at inkludere følgende tilsagn i deres programmeringsdokumenter for landdistriktsudvik- ling: tilsagn om væsentlige fremskridt med hensyn til hurtigst mulig udpegning af sårbare zoner
Moreover, in order to ensure the coherence of Community policy, considering the linkage between “usual good farming practice”, as defined in art.28 of Regulation (EC) No 1750/19999laying down the detailedrules for the application of Council Regulation No 1257/99 on support for rural development10, and the
– – tilsagn om tilstrækkelige fremskridt med opstilling og gennemførelse af de bindende foranstaltningerifølge nitratdirektivets kodeks for godt landmandsskab og/eller ifølge handlingsprogrammet og tilpasning og/eller supplering af de generelle krav om god landbrugspraksis ifølge forordning 1750/99 ioverensstemmelse hermed.
—a commitment to make sufficient progress in defining and implementing the binding measures of the Nitrates code of good farming practice (GFP) and/or the action programme and adapting and/orcompleting the general GFP as defined in 1750/99 accordingly.
Fristerne for opfyldelse af disse tilsagn var forskellige, men alle inden udgangen af 2001.
The dates for the fulfilment of these commitments varied but expired by end 2001 at the latest.
Omend de vandovervågningsnet, som medlemsstaterne har etableret, er ufuldstændige og usammenhængende, viser de, at mere end 20% af EU’s grundvand er belastet af urimeligt høje nitratkoncentrationer, og at denne tendens fortsat er stigende i områder med meget intensiv kvægavl og stort gødningsforbrug.
Although incomplete and lacking of coherence, the water monitoring networks set up by Member Statesshow that more than 20% of EU groundwaters are facing excessive nitrates concentrations, with a continuous increasing trend in the most intensive areas of livestock breeding and fertiliser consumption.
Mindst 30-40% af vandløb og søer udviser symptomer på eutrofiering eller fører store mængder kvælstof ud i kyst- og havvand.
At least 30-40% of rivers and lakes show eutrophication symptoms or bring high nitrogen fluxes to coastalwaters and seas.
Mellem 50 og 80% af den samlede Ntilførsel til EU’s vandmiljø stammer fralandbruget,alt afhængigt af medlemsstat, afvandingsområde og årstid (rapporter til EF fra BE, DK, D,F, IRL og EØS-rapport nr. 4 om næringsstoffer i europæiske økosystemer, 1999).
The agricultural origin of these N fluxes accounts for 50 to 80% of total N inputs to EU waters, depending on Member States, watersheds and annual variations (Be, Dk, D, Fr, Irl reports tothe EC, and EEA report n°4 "nutrients in European ecosystems" - 1999).
Efter en forsinkelse på 5 år eller mere, hvor medlemsstaterne har tøvet med at opfylde deres forpligtelsermht. gennemførelse af direktivet og en reel reduktion af N-tabet fra landbruget til vandmiljøet, kan der nupeges på en reel forbedring i medlemsstaternes opmærksomhed på problemerne i de seneste år.
Following a delay of 5 years or more by Member States to fulfil their commitments for implementation ofthe Directive and an effective reduction of N losses from agriculture to water, a real improvement can bepointed out in the sensibilisation of Member States during recent years.
Allemedlemsstater har nu gennemført direktivet i national ret, etableret et omfattende overvågningsnet og enkodeks for godt landmandsskab samt, i hvert fald delvis, udpeget deres sårbare zoner (bortset fra Irland).Virkningerne af handlingsprogrammerne, som i mange tilfælde først blev offentliggjort i 1997-1999, vilførst rigtigt vise sig efter nogle år (jordbundens og grundvandets »supertankereffekt«), men der kan alleredepeges på succeshistorier i egne, hvor formidlingen af godt landmandsskab har været ledsaget af intensmarkkontrol kombineret med talrige jordbundsanalyser(f.eks. i Danmark, visse tyske delstater, Østfrankrig, Algarve).
All M. S. have now transposedthe directive, set up a comprehensive monitoring network, established a code of good practice, and designated at least partially their vulnerable zones (except Ireland). Indeed the effects of action programmes,often published only in 1997-1999, will be significant only after some years (“tanker” effect of soil andgroundwaters), but success stories can already be noticed in regions where intense field controls,including soil analysis, have accompanied dissemination of good practice advice(e.g. in Denmark, some German Länder, East of France, Algarve).
Den gradvise omlægning af den fælles landbrugspolitik, så der tages større hensyn til miljøaspekter (miljøbeskyttelseskrav i henhold til artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1259/1999, fastlæggelse af fælles reglerfor direkte støtteordninger under landbrugspolitikken, udvidelse af tiltag til fremme af miljøvenligt landbrug, landdistriktsudviklingsplaner, der omfatter fastlæggelse af kodekser for godt landmandskab), bidragertil opfyldelsen af nitratdirektivets mål.
The gradual orientation of the Common Agricultural Policy to take greater account of environmentalissues (environmental protection requirements foreseen in Article 3 of Council Regulation No 1259/1999,establishing common rules for direct support schemes under the CAP; expansion of agri-environmental measures; definition of codes of good farming practice foreseen within rural development plans)contributes to the purposes of the Nitrates directive.
En fælles landbrugspolitik, der i højere grad er rettet mod kvalitetend kvantitet, som fremmer ekstensiv dyrkning og kvægavl og naturlige stødpudeområder, og nøje afbalanceret gødskning kan bidrage yderligere til opfyldelsen af disse mål.
A CAP more oriented towards quality rather thanquantity, encouraging extensive cropping or breeding, “buffer” natural areas and accurate balancedfertilisation, can further contribute to these purposes.
Den mangelfulde gennemførelse af nitratdirektivet i nogle af medlemsstaterne kan imidlertid ikke udelukkende afhjælpes gennem den fælles landbrugspolitik.
However, the failure of a proper application of the “Nitrate” directive in some Member States cannot be rectified only through CAP measures.
At kontrollere nitrat-emissionerne er fortsat først ogfremmest et spørgsmål om at omsætte og gennemføre nitratdirektivet.
Controlling nitrate emission is still primarily the task of transpositionand implementation of the “Nitrate” Directive.
De forebyggende foranstaltningerbør endvidere underkastes omkostningseffektivitetsundersøgelser, så handlingsprogrammerne ogændringerne i landbrugsmetoderne rettes mod de mest effektive løsninger.
Cost-efficiency studies on preventive measures should alsobe encouraged, in order to focus action programmes and practice changes towards the most efficient one.
Ud over finansiel støtte til et mere miljøvenligt landbrug og videreformidling af viden er det fortsatnødvendigt, at samtlige medlemsstater gennemfører nitratdirektivet fuldstændigt, skærper overvågning ogkontrolpå markniveau (herunder kontrol med gødskningsplaner og optegnelser, gødningsopbevaring og-håndtering, jordbundsanalyser, naturlige stødpudebræmmer osv.) og indfører afskrækkende sanktionerfor de jordbrugere, som ikke opfylder miljøkravene.
Besides financial support for a more environmental-friendly agriculture and dissemination of knowledge,it is necessary that all Member States arrive at a full implementation of the Nitrate Directive, reinforcesurveys and controlsat field level (including checking of fertilisation plans and records, manure storageand handling, soil analysis, natural buffer strips, etc.), and introduce dissuasive penaltiesfor the producerswho do not ensure eco-compliance.
Nitratdirektivet er nu 10 år gammelt, og medlemsstaterne har i de sidste to år vist reel vilje til at forbedregennemførelsen af direktivet.
The Nitrates Directive is now 10 years old, and Member States have in the last 2 years shown a real willingness to improve implementation.
Af denne grund er nitratdirektivet fortsat fuldt aktuelt. Der er derfor ikke behov for at ændredirektivet i den nærmeste fremtid, som påpeget af Europa-Parlamentet (beslutning A5-0386/2000) og somdet også erkendes i det nye vandrammedirektiv, idet dette ikke ændrer ved nitratdirektivets fremgangsmådeeller tidsfrister.
They realise that costs induced by drinking water treatment for nitrates excess, or by eutrophication damages in dams or coastal waters will still increase, and that the investments dedicated to urban wastewater treatment will be inefficient regarding nutrients if a parallel effort is notdevoted to an effective reduction of agricultural nutrients losses.For this reason; the “nitrates” Directivemaintains its full topicality without any need of short term revision, as pointed out by the European Parliament in its resolution (A5-0386/2000), and recognised by the new Water Framework Directive (WFD),which does not introduce any change to its process or deadlines.
Der er imidlertid behov for synergi i gennemførelsen af disse vanddirektiver, f.eks. påfølgende områder:
Nevertheless a synergy has to be developedin the future work for common implementation of these water directives, on items such as:
Harmonisering af målestationer, overvågningsnet, parametre og hyppighedi forbindelse med vandkvalitetsovervågning, for at man med en minimal indsats på markniveau kan opfylde behovene iforbindelse med EU-direktiverne, OECD’s og Eurostats spørgeskemaer, EØS’ »Eurowaternet«, hav- og
—Harmonisationof water sampling points, networks, parameters and frequenciesfor water qualitymonitoring in order to meet, with minimum work at field level, the needs linked with EU Directives,
Dette aspekt er afgørende for måling af eutrofieringseffekterne, der kræver enighed om harmoniserede kriterier og overvågningsmetoder.
This question is crucial for eutrophication effects, which need agreement onharmonised criteria and monitoring methodologies.
Fælles værktøjer ogkompatibelt udstyr (GIS) til udveksling mellem medlemsstaterne og Kommissionen af elektroniskedata med geografiske referencer er under hurtig udvikling.
Common tools and compatible equipment(G.I.S.), for georeferenced information exchange between Member States and the Commission, inelectronic format, are under rapid development.
Vurdering af lokale og diffuse næringsstoftab til vandmiljøet og af de forskellige kilder hertil (landbrug, byspildevand, industri, atmosfærisk deposition...), (forskellige analysemetoder, f.eks. isotopanalysemetoder, modeller til beregning af belastning, transport og tilbageholdelse) med henblik på atsammenligne de forskellige foranstaltningers effektivitet og opstille prioriteringer, både i nitrat-hand-lingsprogrammerne og i vandrammedirektivets forvaltningsplaner for forureningsparametre på afvandingsområdeniveau.
—assessment of point and diffuse losses of nutrients to waters, and of the breakdown of their origin(agriculture, urban waters, industry, air deposition…: analytical differentiation, e.g. isotopic methods,models for calculating pressures, transfers and retentions, in order to compare the efficiency of variousmeasures and set priorities both in nitrates Action Programmes and in management plans of WFD forany polluting parameter at watershed level.
Modeller for korrelering af miljøvirkninger(f.eks. algeopblomstringer) og årsagsfaktorer (næringsstoffer, naturlige forhold osv.), som grundlag for beregning af virkningerne af forskellige scenarier, hvaddisse faktorer angår faktorer.
—models correlating environmental impacts(e.g. algae blooms) and causative factors (nutrients, naturalconditions, etc.), which will allow forecast of impact of various scenarios in the reduction or increaseof these factors.