natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Økonomisk inaktivitet og utilstrækkelig indkomststøtte ses almindeligvis som de primære grunde til handicappedes fattigdom, men dokumentationen herfor er sparsom.
Economic inactivity and insuf-fi ficient income support are commonly seen as underlying disabled people’s poverty, yet quantitative evidence is scarce.
En række medlemsstater fokuserer på at integrere handicappede på arbejdsmarkedet og erne barriererne for uddannelse og livslang læring.
Member States are focusing on integrating disabled people into the labour market, and eliminating barriers to education and lifelong learning, for example.
Der er stadig behov for at fokusere mere på handicappede i udformningen af politikker på tværs af forskellige områder (inddragelse af handicapaspektet).
There is further scope for giving more attention to disabled people in policy design across different areas (disability mainstreaming).
Hjemløshed
Tackling homelessness
Hjemløshed er en af de mest alvorlige former for social udstødelse, og i det aktuelle økonomiske klima er adgang til overkommelige boliger og forhindring af udsættelse desto mere vigtigt i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.
Homelessness is one of the most severe forms of social exclusion and in the current economic climate, access to affordable housing and preventing evictions are all the more crucial in tackling poverty and social exclusion.
Visse lande har gennemført omfattende, erstrengede strategier, som har til formål at tackle forskellige former for hjemløshed særskilt, hvorimod andre fokuserer på foranstaltninger, der indgår i en bredere politisk sammenhæng, f.eks. vedrørende boliger, beskæftigelse og sundhed.
Some countries implement comprehensive, multidimensional strategies to address its different manifestations specifically, while others focus on measures integrated in wider policy frameworks, e.g. relating to housing, employment, and health.
Der er stor interesse for socialt boligbyggeri, hvor man kan kombinere målet om at bo for sig selv med skræddersyet social støtte.
Supported housing – combining the objective of independent living with personalised social support – is receiving considerable attention.
En række lande har opstillet mål om at nedbringe hjemløshed eller udbygge støtteforanstaltninger.
Several Member States have set targets to reduce homelessness or strengthen support structures.
Manglende pålidelige oplysninger hæmmer dog stadig bestræbelserne på at fastlægge og overvåge effektive politikker.
Lack of reliable data, however, continues to impair efforts to define and monitor effective policies.
Ad hoc-modul i arbejdsstyrkeundersøgelse om handicap fra 2002 kombineret med Eurostats befolkningsprognose for 2008.
Labour Force Survey ad hoc module on disability 2002 combined with the Eurostat population estimate for 2008.
Uddannelsesmæssige handicap
Addressing educational disadvantages
Vigtigheden af uddannelse anerkendes af de fleste lande, men ikke alle har integreret problemet i en omfattende langsigtet strategi for at forhindre og tackle social udstødelse.
The importance of education is recognised by most countries, but only some have integrated the issue into a comprehensive long-term strategy to prevent and tackle social exclusion.
Førskoleundervisning betragtes som afgørende både som et nøgleelement til at udjævne samfundsøkonomiske ulemper og som et middel til at fremme foreningen af arbejde/familieliv.
Pre-primary education is seen as fundamental, both as a key element in levelling socioeconomic disadvantage, and as a means to facilitate work/family life reconciliation.
Landene fokuserer i deres bestræbelser også på at sikre en høj kvalitetsstandard i alle skoler, bekæmpe skolefrafald, give øget adgang til uddannelse for særlige grupper og indføre foranstaltninger til at validere tidligere uddannelse.
Efforts also focus on ensuring high-quality standards in all schools, combating early school leaving, improving access to education for specific groups and introducing measures to validate prior learning.
Finansiel udstødelse
Addressing financial exclusion
I enhver strategi mod fattigdom er det af afgørende betydning at tackle finansiel udstødelse; krisen gør dette spørgsmål så meget desto mere aktuelt.
Addressing financial exclusion is vital in any strategy against poverty, and the crisis brings the issue even more to the fore.
På den ene side står personer, der er genstand for fattigdom og/eller udstødelse, over for særlige vanskeligheder i forbindelse med finansielle tjenesteydelser, hvilket har negative konsekvenser for deres personlige økonomi og mulighed for at finde et job.
On the one hand, people facing poverty and/or exclusion encounter specific difficulties in accessing financial services, with negative consequences for their personal finance or ability to fi nd a job.
Har folk ikke mulighed for at opnå finansiering på det almene marked, kan de forledes til at vende sig mod dyrere og mere risikobetonede alternative finansielle produkter.
Denial of access to financial services on the mainstream market may lead people to turn to more costly and risky alternative fi nan-cial products.
På den anden side kan uhensigtsmæssig markedsføring og ulige adgang til oplysninger om finansielle tjenesteydelser føre til, at den almene befolkning gældsætter sig i overdreven grad.
On the other hand, for the general population, an improper marketing and unequal access to information of financial services may lead to over-indebtedness.
Visse medlemsstater har omfattende politikker, der ofte omfatter gældsrådgivning, mens en enkelt tackler overdreven gældsætning som en prioritet.
Some Member States have comprehensive policies, often incorporating debt advice, whereas one is tackling over-indebtedness as a priority.
I visse lande gives mikrokreditter — mindre lån til fattige til fremme af iværksættervirksomhed — til folk, som ikke kan få adgang til det almindelige kreditmarked.
Microcredit – the use of small loans to those in poverty designed to spur entrepreneurship – is provided in some countries to people who cannot access the mainstream credit market.
DEN SOCIALE SITUATION I TAL: På trods af den overordnede fremgang på arbejdsmarkederne lever 7 % af de beskæftigede under fattigdomsgrænsen (fattigdom for personer i arbejde).
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Despite overall progress on the labour markets, 7% of the employed live below the poverty threshold (‘in-work poverty’)
TILSTRÆKKELIGE OG HOLDBARE PENSIONER
ADEQUATE AND SUSTAINABLE PENSIONS
Ifølge prognoserne vil ældrebyrden (forholdet i befolkningen mellem personer på 65+ og personer på 15-64)
The dependency ratio (the ratio of population aged 65+ to those aged 15–64) is forecast to more than double from 25% to 53%
3 mere end fordobles fra 25 % til 53 % mellem 2004 og 2050 (
3 between 2004 and 2050
Selv om alderdom ikke længere er ensbetydende med økonomiske vanskeligheder, er der stadig risiko for fattigdom blandt pensionsmodtagere.
While old age is no longer synonymous with financial hardship, the risk of pensioner poverty remains.
I de sidste ti år har medlemsstaterne ændret deres pensionssystemer, så de er bedre i stand til at levere tilstrækkelige og bæredygtige pensioner.
Over the last decade Member States have reformed their pension systems to better provide adequate and sustainable pensions.
Der er sket større fremskridt i retning af at levere tilstrækkelige pensioner, uden at det går ud over finansiel bæredygtighed og incitamenter til at arbejde.
Progress has been made in providing adequate pensions without jeopardising financial sustainability and work incentives.
De nye økonomiske udsigter vil gøre den fornødne balancegang til en endnu større udfordring.
Yet the new economic outlook will make the necessary fine-balancing even more challenging.
Definition af »tilstrækkelig« og »holdbar«
‘Adequacy’ and ‘sustainability’ defined ned
En tilstrækkelig pension giver de ældre mulighed for at få del i deres lands økonomiske velstand og for at deltage i det offentlige, sociale og kulturelle liv.
Such adequate pensions allow the elderly to share in the economic well-being of their country and to participate in public, social and cultural life.
Tilstrækkelige fremtidige pensioner kræver dog — som følge af den hastigt stigende andel af ældre i befolkningen — at pensionssystemerne er holdbart finansieret.
Adequate future pensions, however, require pension systems to be financed sustainably in the face of rapidly ageing societies.
Tilstrækkelighed og holdbarhed er således uløseligt forbundne faktorer, når vi taler om pensioner.
Adequacy and sustainability of pensions are thus inextricably linked.
Flere i arbejde og i længere tid
More people in work and for longer
Som følge af stigningen i den forventede levetid har reformen af pensionssystemerne fokuseret på at sikre, at ældre mennesker forbliver aktive på arbejdsmarkedet.
Due to rises in life expectancy, pension system reforms have focused on keeping older people active in the labour market.
Faktisk er flere ældre i beskæftigelse i dag, og 11 lande opfylder nu Lissabonmålet om 50 % beskæftigelse for gruppen af personer i alderen 55-64 år i 2010.
In fact more older people have jobs, with 11 countries now meeting the Lisbon target of 50% employment for those aged 55–64 years by 2010.
I betragtning af stigningen i den forventede levetid vil der blive behov for højere beskæftigelsesfrekvenser på mellemlang sigt.
Given the increase in life expectancy, even higher employment rates will be necessary in the medium term.
Den reelle pensionsalder skal hæves for at tilskynde ældre borgere til at blive på arbejdsmarkedet.
To encourage older citizens to remain in the labour market, the effective retirement age has to rise.
Nationale rapporter viser, at medlemsstaterne er begyndt at sætte pensionsalderen op i lovbestemte ordninger, og mulighederne for at forlade arbejdsmarkedet tidligere og incitamenterne til at gå på førtidspension falder bort.
According to national reports, Member States are starting to increase the pensionable age in statutory pension schemes, early exit routes are being closed and incentives to early retirement removed.
Det er vigtige signaler til arbejdsgivere og arbejdstagere om at forbedre deres praksis med hensyn til at håndtere aldersproblematikken og udsætte pensionen.
These are important signals for employers and employees to improve their practices of age management and postpone retirement.
Det bliver af afgørende betydning at undgå, at den reelle pensionsalder begynder at falde, fordi man igen begynder at benytte mulighederne for at forlade arbejdsmarkedet tidligere for at tackle den voksende arbejdsløshed.
It will be crucial to prevent a drop in the effective retirement age and a use of early pathways out of the labour market to deal with rising unemployment.
DEN SOCIALE SITUATION I TAL: Beskæftigelsesgraden for ældre arbejdstagere (i alderen 55-64) lå på 45 % i 2007 i forhold til 37 % i 2001.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: The employment rate of older workers (aged 55-64) reached 45% in 2007 as against 37% in 2001.
Ældre arbejdstageres beskæftigelsesgrad (55-64)
Employment rate of older workers (55-64)
Sikring af pensionens tilstrækkelighed
Ensuring pension adequacy
De nuværende økonomiske udsigter fremhæver behovet for at sikre, at arbejdstagere, der i perioder er arbejdsløse, i tilstrækkelig grad er dækket af pensionssystemerne.
The present economic outlook highlights the need to ensure that workers who are unemployed for a time are covered by the pension scheme.
I gendesignede systemer kan karriereafbrydelser reducere tilstrækkeligheden betydeligt som vist i figuren.
Indeed, under reformed systems, career breaks can significantly reduce adequacy, as shown by the figure.
Det er navnlig vigtigt at sikre overvågning af pensioners udvikling for kvinder og lavtlønnede arbejdstagere.
In particular, it is important to ensure full coverage and to monitor pension adequacy for women and low-wage earners.
DEN SOCIALE SITUATION I TAL: De aktuelle pensionssystemer har generelt reduceret fattigdommen blandt ældre, men enlige ældre kvinder er i meget højere risiko end enlige ældre mænd (28 % sammenlignet med 20 %).
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Current pension systems have generally reduced poverty among the elderly, but single elderly women face a much higher risk than single elderly men (28% compared with 20%).
Virkningen af 1, 2 og 3 års karriereafbrydelse med arbejdsløshed på fremtidige pensionisters indkomst
Impact of a 1-, 2- and 3-year career break for unemployment on future pensioner’s income
Finansierede pensionsordninger
Funded pension schemes
Selv om finansierede ordninger endnu ikke er så vigtige for dem, der går på pension i dag, får de generelt en stadig større betydning dag for dag.
Although in most part they are not yet that important for those retiring today, funded schemes in general are becoming more significant every day.
Derfor er der i den fælles rapport for 2009 fokus på finansieret pensionsforsørgelse.
This is why the Joint Report 2009 pays close attention to funded pension provision.
Med en sådan strategi vælger yngre medlemmer måske mere risikobetonede produkter med en højere sandsynlighed for at tjene mere i løbet af personens liv. Derimod kan medlemmer, der er tæt på pensionsalderen, vælge produkter med en mere forsigtig investeringsstrategi, før pensionsopsparinger forvandles til pensionsindkomst.
With such a strategy, younger members might choose riskier products with a higher chance of earning more over one’s life; in contrast, members close to retirement could select products with a more cautious investment strategy before turning pension savings into retirement income.
Rentegarantier sikrer en indkomst for livet uanset livslængden og er som sådan den mest sikre måde til at sikre en indkomst under pension.
Annuities guarantee an income for life regardless of its eventual length and, as such, are the most secure means of providing an income in retirement.
Medlemsstaterne skal nøje overveje andelen af den overordnede pensionsindkomst, der forventes at komme fra definerede bidragsordninger, og om de vil være tilstrækkelige for alle grupper i befolkningen.
Member States should give careful consideration to the proportion of overall pension income expected to come from defined contribution schemes and whether they would be sufficiently appropriate for all groups in the population.
I frivillige ordninger er der f.eks. tegn på, at dæknings- og bidragsniveauer afhænger af den socioøkonomiske status for ordningens medlemmer.
For instance, in voluntary schemes, there is evidence that coverage and contribution levels depend on the socioeconomic status of scheme members.
Hvis private ordninger skal være en væsentlig kilde til pensionsindkomst, skal dæknings- og bidragsniveauerne sættes derefter.
If private schemes are to be an essential source of retirement income, coverage and contribution levels need to be set accordingly.
Desuden er velfungerende tilsynsmyndigheder og effektive finansielle reguleringssystemer vigtige.
In addition, well-functioning supervisory bodies and effective financial regulatory frameworks are essential.
Når borgernes pensioner kommer fra flere kilder, er det afgørende, at borgerne har adgang til upartiske oplysninger og finansiel uddannelse, så de kan tage velinformerede beslutninger.
With citizens’ pensions coming from multiple sources, it is vital that they have access to unbiased information and financial education so that they can make informed decisions.
Langsigtede strategier og reguleringssystemet har begrænset krisens virkning på den private pensionsindkomst for de fleste, der går på pension i dag, men nogle vil opleve resultater, som ligger under det forventede niveau.
Long-term oriented strategies and the regulatory framework have limited the impact of the crisis on private pension income for most of those retiring today, but some will face outcomes below their expectations.
Mindste indkomstforsørgelse
Minimum income provisions
Medlemsstater ændrer deres mindste indkomstforsørgelse for ældre for at øge ydelsen og lette adgangen.
Member States are changing their minimum income provisions for older people to increase benefits and ease access.
Mens ydelser har tendens til at være prisindekserede, er den relative indkomst blevet reduceret i de seneste år med vækst.
In as much as benefits tend to be price-indexed, relative incomes were likely to have fallen behind in recent years of growth.
Dog er den relative udhuling for en stor del væsentligt mindre, end det kunne forventes.
Yet, the relative erosion is in most part substantially smaller than could be expected.
De fleste lande har forøget minimumspensioner og minimumsforsørgelser.
Most countries have uprated minimum pensions and minimum provisions.
ALMEN TILGÆNGELIG SUNDHEDSPLEJE OG LANGTIDSPLEJE
UNIVERSALLY ACCESSIBLE HEALTHCARE AND LONGTERM CARE
Medlemsstaterne har engageret sig i at sikre tilgængelig og bæredygtig sundhedspleje og langtidspleje af høj kvalitet for borgerne.
Member States are committed to accessible, high-quality and sustainable healthcare and long-term care for citizens.
Et godt helbred er et vigtigt mål, da det bidrager til hvert individs generelle velvære.
Good health is an important goal, as it contributes to each individual’s general well-being.
Det giver desuden personer mulighed for at deltage på arbejdsmarkedet samt i sociale og politiske aktiviteter, og det reducerer sygeorlov og fraværsprocent, øger produktiviteten og udsætter pensionering, så arbejdslivet forlænges.
In addition, it enables people to participate in the labour market, as well as in social and political activities, reduces sick leave and absenteeism, increases productivity, and postpones retirement, allowing for longer working lives.
DEN SOCIALE SITUATION I TAL: Den forventede levetid er nu 82 år for kvinder og 76 år for mænd.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Life expectancy is now 82 years for women and 76 years for men.
Dette er resultatet af en stigning i levetiden på 4 år for kvinder og 5 år for mænd over de seneste 20 år.
This follows a gain in longevity of 4 years for women and 5 years for men over the last 20 years.
Forbedring af sundhedsplejesystemer
Improving healthcare systems
Medlemsstaterne fastholder, at grundlæggende politikker, som bidrager til godt helbred og længere arbejdsliv, skal omfatte effektive politikker for sundhed på arbejdspladsen, sundhedsfremme, sygdomsforebyggelse, behandling og rehabilitering.
Member States maintain that essential policies contributing to good health and longer working lives include effective workplace health policies, health promotion, disease prevention, curative care and rehabilitation.
Der er også et behov for at skabe større sammenhæng mellem økonomi-, uddannelses-, beskæftigelses-, miljø- og socialpolitik.
There is also a need to build greater coherence between economic, education, employment, environmental and social policy.
Medlemsstaterne fortsætter også deres indsats for at forbedre effektiviteten, og flere undersøger mulighederne for privatisering.
Member States are also continuing in their efforts to improve efficiency and effectiveness, with several exploring the possibilities of privatisation.
Om sådanne reformer fremmer kvalitet og effektivitet afhænger af motiveringen og kontrakterne med forsikringsfonde.
Whether such reforms promote quality and efficiency depends on the incentives and contracts with insurance funds.
På det nationale niveau afhænger succesen af institutionens kapacitet til at måle og regulere samt sikre risikoudligning og identificere, hvad det private og det offentlige kan gøre bedre.
At national level, success depends on the institutional capacity to monitor, regulate, ensure risk equalisation and identify what the private and what the public can do better.
Privat og offentlig forsørgelse skal også koordineres for at skabe synergier og undgå overlap.
Private and public provision also needs to be coordinated to create synergies and avoid duplication.
DEN SOCIALE SITUATION I TAL: De samlede sundhedsudgifter er steget i hele EU i de seneste 20 år.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Total expenditure on health has increased throughout the EU in the last 20 years.
I dag rangerer de fra 10 % af BNP eller mere i nogle lande til 6 % eller mindre i andre.
Today it ranges from 10% of GDP or more in some countries to 6% or less in others.
Adgang til sundhedspleje for alle
Access to healthcare for all
På trods af de gode sundhedsplejesystemer, der er etableret i medlemsstaterne, er der fortsat slående uligheder i de europæiske borgeres sundhed, når man betragter de forskellige socioøkonomiske grupper og regioner.
Despite the good healthcare systems in place in Member States, there continue to be striking inequalities in the health of European citizens from different socioeconomic groups and regions.
De tilgængelige data indikerer, at personer i alle lande rapporterer, at de ved mindst én lejlighed i de seneste 12 måneder har følt et behov for lægebehandling (undersøgelse eller behandling) og ikke modtog den, enten fordi de skulle vente, fordi den var for dyr, eller fordi den var for langt væk (uopfyldt lægebehandling).
The available data suggest that people in all countries report that at least on one occasion in the previous 12 months they felt they needed medical care (examination or treatment) and did not receive it either because they had to wait, or it was too expensive, or it was too far to obtain (unmet medical care).
Personer med lavere uddannelse, mindre formue eller lav jobstatus har tendens til at lide mere af dårligt helbred.
Those with less education, wealth or a worse job status tend to suffer more from ill health.
Sådanne uligheder forværrer social udstødelse og økonomisk ulighed og repræsenterer et tab af menneskeligt potentiale.
Such inequalities aggravate social exclusion and economic inequality and represent a loss of human potential.
Selvrapporteret uopfyldt behov for lægebehandling (adgangsårsager), (efter indkomstkvintil fra den fattigste femtedel af befolkningen til den rigeste femtedel, i %, 2006)
Self-reported unmet need for medical care (access reasons), (by income quintile from the poorest fifth of the population to the richest fifth, %, 2006)
Kilde: Eurostat baseret på EU-SILC 2006-data.Adgangsårsager: vente på pleje, betale for pleje og afstand til pleje.
Source: Eurostat based on EU-SILC 2006 data. Access reasons: waiting for care, paying for care and distance to care.
Medlemsstaterne arbejder på at forbedre situationen via forskellige politikker på tværs af sektorer, som både afhjælper, hvordan bedre helbred fremmes og sygdom forebygges.
Member States are working to improve the situation through a variety of cross-sectoral policies addressing both how to promote better health and prevent disease.
Desuden søger de at involvere et bredt udvalg af serviceydelser såsom uddannelse, bolig og beskæftigelse.
In addition, they are looking to involve a wide range of services such as education, housing and employment.
Desuden anser alle lande en udvidelse af den primære pleje for en måde at forbedre adgang, sikre koordinering af plejen og bidrage til bæredygtighed.
In addition, all countries see enhancing primary care as the way forward to improve access, ensure coordination of care and contribute to sustainability.
Da sundhedsplejebehandling, især hospitalsudgifter, imidlertid forbruger den største del af udgifterne, får promotion og forebyggelse en relativt lille del af udgifterne i forhold til deres mål.
However, as healthcare treatment – in particular hospital costs – consumes the largest share of expenditure, promotion and prevention receive a relatively small proportion of spending in relation to their goals.
Desuden kan manglen på praktiserende læger og sygeplejersker i mange lande bevirke, at det bliver en større udfordring at nå disse mål.
In addition, the shortages of general practitioners and nurses in many countries may make these goals more challenging to achieve.
Sundhedsplejens kvalitet
Quality of healthcare