natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvem deltager i avancerede samarbejdsprojekter?
Who participates in advanced cooperation projects ?
Avancerede samarbejdsprojekter udvikles normalt af FLAG'en, men andre personer eller organisationer i FLAG'ens område kan også deltage.
Advanced cooperation projects are generally developed by the FLAG but can include the participation of other individuals or organisations from within the FLAG area.
Der kan også inddrages partnere i projekterne fra fiskeriområder, der ikke har en FLAG, men disse partneres aktiviteter kan dog ikke finansieres under akse 4.
Projects can also involve partners from fisheries areas that do not have a FLAG, although the activities of these partners cannot be funded under Axis 4.
Projekterne skal involvere partnere fra mindst to forskellige områder, og erfaringen fra andre programmer viser, at den type projekter ofte har deltagelse af partnere fra tre eller flere forskellige områder.
While projects must involve partners from at least two dierent areas, the experience from other programmes is that such projects often involve partners from three or more dierent areas.
Hvad er et avanceret samarbejdsprojekt?
What is an advanced cooperation project ?
Hvilke typer aktioner kan overvejes?
What types of actions could be considered ?
Avancerede samarbejdsprojekter skal ligge i forlængelse af de deltagende FLAG'ers lokale udviklingsstrategier, og de skal hjælpe partnerne med at indfri fastlagte strategiske målsætninger inden for deres fiskeriområde.
Advanced cooperation projects must be consistent with the local development strategies of the participating FLAGs and should contribute to helping the partners achieve identied strategic objectives within their fisheries areas.
Studiebesøg, mentorordninger, praktikophold og traineeophold, twinning-aktiviteter og tematiske workshopper og konferencer kan ofte danne grundlag for mere avancerede samarbejdsprojekter.
Study visits, mentoring, placements and traineeships, twinning, and thematic workshops or conferences often provide a platform for more advanced cooperation projects.
Her går partnerne videre end til at udveksle ideer og informationer og foretager fælles investeringer i at udvikle og udnytte et produkt, en teknik, et værktøj eller en service.
This is where the partners involved agree to go beyond the exchange of ideas and information to jointly invest in developing and exploiting a product, technique, tool or service.
De kan for eksempel gøre det muligt at udvikle et mere komplet produkt (f.eks. en vandrerute langs en kyst, der krydser flere FLAG-områder) eller at samle menneskelige eller økonomiske ressourcer (f.eks. til udvikling af et forarbejdningsanlæg eller andre ressourceintensive projekter).
They might, for example, allow for the development of a more complete product (e.g. a coastal walking route crossing a number of FLAG areas), or for the pooling of human or nan-cial resources (e.g. for the development of a processing facility or other resource intensive projects).
Som i andre typer af samarbejdsprojekter kan partnerne i avancerede projekter komme fra samme land (tvær regionalt samarbejde) og/eller fra forskellige lande (tværnationalt samarbejde).
As with other types of cooperation projects, the partners in advanced projects can come from within the same country (inter-regional cooperation) and/or from dierent countries (transnational cooperation).
Generelt vil der dog være bedre muligheder for at etablere et avanceret samarbejde, og projekterne er ofte lettere at forvalte, når partnernes områder ligger tæt på hinanden eller i høj grad er komplementære på et bestemt område.
In general, however, there are more opportunities for advanced cooperation, and projects are often easier to manage, when partner areas are located in close proximity or are highly complimentary in a particular field.
Alternativt kan de bidrage til at opnå stordrift (f.eks. i udvikling af internationale marketingaktiviteter, der kan involvere fiskeriområder i flere lande) eller kritisk masse (f.eks. i etablering af et internationalt uddan-nelses- eller erhvervsuddannelsesprojekt).
Alternatively, they could help to achieve greater scale (e.g. for the development of an international marketing initiative, possibly involving fisheries areas from several countries) or critical mass (e.g. for the establishment of an international training or education project).
Der er talrige muligheder, men det vigtigste er, at projekterne skal skabe merværdi i gennemførelsen af den lokale strategi snarere end at kanalisere ressourcer andre steder hen.
There are many possibilities, the important thing is that projects add value to, rather than divert resources away from the implementation of the local strategy.
Hvilke trin er der i processen?
What are the steps involved ?
Vi giver herunder en oversigt over de overordnede trin i udviklingen af et avanceret samarbejdsprojekt.
Outlined below is an overview of the main steps involved in developing an advanced cooperation project.
Der findes mere detaljerede beskrivelser af de enkelte trin samt andre aspekter af et avanceret samarbejde, herunder projektledelse og gennemførelse, i de mange fremragende vejledninger, der er fremstillet til Leaderprogrammet og andre EU-programmer (se nedenfor):
However, more detailed information on each of these steps, as well as other aspects of advanced cooperation, including project management and implementation, can be found in the many excellent guides produced for Leader and other EU programmes (see below):
Identicere behov eller muligheder:Hvilke konkrete behov eller muligheder omhandler et avanceret samarbejdsprojekt, og hvilke fordele eller hvilken merværdi berettiger den øgede kompleksitet, der følger med i et samarbejde med partnere fra andre områder?
Identifying the need or opportunity: what specic need or opportunity does an advanced cooperation project address, and what is the benet or added value which justies the added complexity of working with partners from other areas ?
Udvikling af projektidé: Når behovet eller mulighederne er afdækket, skal projektideen videreudvikles.
Developing the project idea: once the need or opportunity has been identied, the project idea should be developed.
Her indgår også en beskrivelse af, hvilke input der forventes fra potentielle partnere, samt angivelse af de resultater, de kan forvente at opnå.
This should also include a description of what input is expected from a potential partner or partners, and an indication of the results they could expect to achieve.
Finde en passende partner eller partnere: Det er helt afgørende at finde de rigtige partnere.
Finding a suitable partner or partners: finding the right partners is critically important.
FARNET-støtteenheden og de nationale netværk kan hjælpe med processen.
The FARNET Support Unit and the national networks can assist with this process.
Møder og konferencer er også en god anledning til at opbygge netværk og udpege velegnede partnere.
Meetings and conferences are also a good opportunity to network and seek out suitable partners.
Udarbejdelse af forslag til samarbejde: Når partnerne er udpeget og på principplan har sagt ja til at deltage i samarbejdet, er næste trin at udarbejde et forslag til samarbejde.
Preparing the cooperation proposal: once the partners have been identied and agreed in principle to cooperate, the next step is to develop the cooperation proposal.
Partnerne skal være fleksible i processen og være klar til at lytte, forhandle og gå på kompromis med egne ideer, ellers er der ikke tale om et ægte partnerskab.
During this process, the partners need to be flexible with their ideas and must be prepared to listen, negotiate and compromise – otherwise it will not be a genuine partnership.
Som minimum skal et projektforslag indeholde:a. En præsentation af strukturen og organiseringen af partnerskabet.b.
At a minimum, the project proposal should include:a. A presentation of the structure and organisation of the partnership ;b.
En beskrivelse af hovedpartnerens og de andre partneres territorier.c.
A description of the lead partner’s and other partners’ territories ;c.
Fælles og individuelle målsætninger.d.
Common and individual objectives ;d.
Foreslåede aktioner (fælles og individuelle aktioner).e.
Proposed actions (common and individual actions) ;e.
Detaljeret beskrivelse af implementeringsstrukturen (skal projektet gennemføres af partnerne, eller skal der etableres en ny struktur?) samt sted for projektaktionerne.f.
Details of the implementation structure (will the project be implemented by the partners or will a new structure be established ?) and the location of project actions ;f.
En beskrivelse af partnernes konkrete roller.g. Økonomiske prognoser og nansieringskilder.h. Tidsplan for projektets leverancer.i.
An explanation of the specic roles of the partners ;g.
En kommunikationsstrategi (målrettet mod både interne og eksterne målgrupper).j.
A communication strategy (targeting internal and external groups) ;j.
Forventede resultater og merværdiskabelse.k.
Expected results and added value ;k.
Rammer for overvågning og evaluering.Normalt afholdes et møde mellem partnerne for at færdiggøre forslaget, og derfor skal der indregnes en vis startomkostning.
A monitoring and evaluation framework.Normally, a meeting of the partners is required to conclude this proposal, which means that some upfront costs need to be foreseen.
Besvarelse af partnerforespørgsler: En FLAG vil uden tvivl også modtage information eller forespørgsler fra andre fiskeriområder vedrørende avancerede samarbejdsprojekter.
Responding to a partner search: FLAGs will also invariably receive information or requests from other sh-eries areas on advanced cooperation projects.
Nogle af dem kan virke meget interessante, idet emnet er interessant, eller området er spændende, men pas på!
Some of these may seem inviting: the topic might be interesting or you may find the area attractive, but be careful !
Avancerede samarbejdsprojekter kræver, at der afsættes meget tid og mange ressourcer.
Advanced cooperation projects involve a serious commitment of time and resources.
Den generelle regel skal være, at hvis et samarbejdsforslag ikke passer til jeres lokale strategiske mål og repræsenterer en tilstrækkelig merværdi, så er samarbejdet ikke værd at forfølge.
As a general rule, if a cooperation proposal does not t with your local strategic objectives and provide sucient added value then it is not something you should be pursuing.
Nyttigt tip: En klar og fælles grundlæggende opfattelse er afgørende for projektudviklingen og ledelsen.
Useful tip: a clear and common basis of understanding is critical to project development and management.
Sprogmæssige og kulturelle forskelle kan blive væsentlige udfordringer i samarbejdsprojekter.
Language and cultural dierences can present important challenges for cooperation projects.
Derfor er det vigtigt at arrangere god professionel tolkning, hvis der er sprogbarrierer, og at sikre, at udførlige mødereferater, der beskriver beslutninger og uddelegering af ansvar og opgaver, sendes ud hurtigst muligt efter alle møder.
Therefore, good professional interpretation is essential if there are language dierences, and detailed minutes, highlighting decisions and assigned responsibilities, should be circulated as soon as possible after all meetings.
Integrated European Cooperation Guide and Toolkit udgivet af kontaktpunktet for det europæiske netværk for udvikling af landdistrikterne (2010) – http://enrd.ec.europa.eu/leader/2007-2013/tnc-guide/en/tnc-guide_home_en.cfm
Integrated European Cooperation Guide and Tool kit, published by the Contact Point of the European Network for Rural Development (2010) – http://enrd.ec.europa.eu/leader/2007-2013/tnc-guide/en/tnc-guide_home_en.cfm
Hvis det er tilfældet, kan FLAG'en selv træe beslutning om støtte til arrangementet.
If so, a decision on funding can be taken by the FLAG.
Hvis budgettet til samarbejder administreres centralt af de regionale eller nationale ansvarlige myndigheder eller andre, skal FLAG'en forelægge forslaget for dem.
If the cooperation budget is managed centrally, by the regional or national managing authority, for example, then the FLAGs will have to present the proposal to these bodies.
Initiativtagere til avancerede samarbejdsprojekter bør også undersøge andre muligheder for EU-nansiering af samarbejde. Vi kan nævne Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Rammeprogrammet for Konkurrenceevne og Innovation (CIP), EU LIFE+ programmet og andre.
Promoters of advanced cooperation projects could also look at other sources of EU funding for cooperation, such as the European Social Fund (ESF), the European Regional Development Fund (ERDF), the EU Competitiveness and Innovation Programme (CIP), the EU LIFE+ programme and others.
De programmer arbejder med egne prioriteter og procedurer, som det vil være nødvendigt at undersøge.
These programmes all have their own priorities and procedures which would need to be consulted.
EQUALs Guide til tværnationalt samarbejde udgivet af Europa-Kommissionen (2001) – http://ec.europa.eu/employment_social/equal/data/document/transnatguide_da.pdf
The EQUAL Guide on Transnationality, published by the European Commission (2001) – http://ec.europa.eu/employment_social/equal/data/document/transnatguide_en.pdf
Katalogoplysninger findes bagest i denne publikation.
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
© Den Europæiske Union, 2010Eftertryk tilladt med kildeangivelse.
© European Union, 2010
Forsidebilleder: Kortlægning af havbunden ved hjælp af luftbåren lidar (Clew Bay, Irland), © Marine Institute
Cover picture: Seabed mapping using airborne lidar (Clew Bay), © Marine Institute, Ireland
Havdata og havobservation med henblik på intelligent og bæredygtig vækst
Marine data and observation for smart andsustainable growth
Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene
Commission staff working document
Europa 2020-strategien omfatter en anerkendelse af, at det er viden, der er den drivende kraft bag innovation, der igen kan sikre os en både holdbar og »smart« vækst.
Europe’s 2020 strategy recognises that knowledge drives innovation, which in turn brings growth that is both sustainable and smart.
For den maritime økonomis vedkommende bygger en stor del af denne viden på observationer af havets rytmer og cykler.
For the maritime economy much of this knowledge depends on observations of the rhythms and cycles of the sea.
De data, der indsamles gennem disse observationer, kan imidlertid kun munde ud i viden og innovation, hvis ingeniører og videnskabsmænd er i stand til at finde, opnå adgang til, samle og anvende dem effektivt og hurtigt.
However, the data collected through these observations can only generate knowledge and innovation if Europe’s engineers and scientists are able to find, access, assemble and apply them efficiently and rapidly.
Dette er ofte ikke tilfældet i dag.
At present this is often not the case.
Kommissionens initiativ »Viden om havene 2020« tager sigte på at frigøre og samle marine data fra forskellige kilder og gøre det lettere at benytte dem til andre formål end de oprindeligt planlagte. Der er tre store fordele forbundet hermed.
The Commission’s ‘Marine Knowledge 2020’ initiative aims to unlock and assemble marine data from different sources and facilitate their use for purposes other than those for which they were originally intended.
For det første vil det forbedre effektiviteten hos alle de private organisationer, offentlige myndigheder og forskere, der i dag benytter marine data.
First, it will improve the efficiency of all those private bodies, public authorities and researchers which presently use marine data.
Der vil blive brugt mindre tid og færre kræfter på at samle og behandle indbyrdes uforenelige data fra forskelligartede kilder.
Less time and effort will be spent assembling and processing incompatible data from heterogeneous sources.
Og for det tredje vil det skabe større sikkerhed omkring vores viden om havenes adfærd.
And third, it will reduce uncertainties in our knowledge of the behaviour of the seas and oceans.
Det vil ikke kun være til fordel for dem, der lever og arbejder på havet og langs kysten.
This will not only benefit those living and working on the seas and at the coast.
Havstrømmene er bestemmende for klimaet på landjorden.
Circulation in the oceans drives the terrestrial climate.
Bedre viden om havet er ikke den eneste betingelse for bedre at kunne forudse, hvor strenge eller milde årstiderne i Europa bliver.
Improved knowledge of the sea is not a sufficient condition for better forecasting of the future severity or mildness of Europe’s seasons.
Men det er en nødvendig betingelse.
But it is a necessary one.
Bedre viden om den marine verden kan således hjælpe Europa med at forberede sig på klimaforandringer.
Thus better marine knowledge can contribute towards Europe’s adaptation to climate change.
Konsortier af europæiske organisationer er allerede i færd med at udvikle en prototype til et europæisk havobservations- og havdatanetværk (EMODnet) for at forbedre adgangen til data om et begrænset antal havområder til gavn for de offentlige og private organisationer, der har behov for sådanne data.
Consortia of European bodies are already setting up a prototype European Marine Observation and Data Network (EMODnet) to facilitate access to data in a limited number of sea basins for those public and private bodies that need them.
Brugerne kan downloade ikke blot dataene, men også oplysninger om målingernes troværdighed.
Users can download not only the data, but also information as to the reliability of the measurements.
Eventuelle huller i observationsnetværkene er fremhævet.
Gaps in the observation networks are highlighted.
De øvrige foranstaltninger, vi foreslår gennemført, vil sætte os i stand til bedre at forstå de muligheder, der ligger i en ressource, der dækker 71% af jordens overflade.
The further measures that we propose will help us realise the potential of a resource that covers 71% of the planet.
Tilsammen danner de en kohærent samling af input fra forskellige politikområder i EU, og som sådan er dette initiativ et konkret eksempel på fordelene ved EU’s integrerede politik på det maritime område, således som den er i færd med at udvikle sig.
Together they represent a coherent set of contributions from different EU policy areas and as such this initiative is a concrete example of the benefits of the EU’s fledgling integrated maritime policy.
Maria Damanaki EU-kommissær for Maritime Anliggender og Fiskeri
Maria Damanaki European Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries
Aktuelle udfordringer
Current Challenges
EU-direktiver
EU Directives
Tidsplan
Timing
1_BAR_ Baggrund
1_BAR_ Context knowledge can be applied to deliver smart sustainable growth, to assess the health of the marine ecosystem or to protect coastal communities.
Denne meddelelse omhandler især de to første faser i processen, dvs. indsamling og samling af data, ud fra den betragtning, at offentlig information grundlæggende er et offentligt gode, der kan være til gavn for en bred vifte af parter, mens anvendelsen er mere specialiseret og enten kan overlades til markedet eller gøres til genstand for målrettede strategiske initiativer. Som følge af nærhedsprincippet er dataindsamlingen mest et medlemsstatsanliggende.
This Communication is largely concerned with the first two stages of the process chain – i.e. data collection and assembly – on the basis that public information is fundamentally a public good that can benefit a wide body of stakeholders whereas applications are more specialist and can be dealt with either through the market or through targetted policy initiatives.
Viden er kilden til bæredygtig vækst i en sammenkoblet global økonomi og derfor et nøgleelement, når det gælder om at opnå intelligent vækst i EU i tråd med »Europa 2020-strategien« (1).
Knowledge is an engine for sustainable growth in the interconnected global economy and therefore akey element to achieve smart growth in the European Union in line with the ‘Europe 2020’ strategy (1).
At øge vores viden om havene, der udgør 71% af jordens overflade, er et af de tre tværgående værktøjer i EU’s integrerede havpolitik (2).
Improving knowledge of the seas and oceans that make up 71% of our planet’s surface is one of the three cross-cutting tools of the EU’s integrated maritime policy (2).
Viden er en af hovedkomponenterne i EU’s plan om at integrere havforskning og maritim forskning (3) og et bidrag til den digitale dagsorden (4).
Knowledge is a key component of the EU’s plan to integrate marine and maritime research (3) and a contribution to the Digital Agenda (4).
opfordret til at fremsætte forslag til bedre udnyttelse af den videnskabelige viden.
The creation of marine knowledge begins with observation of the sea and oceans.
Den erhvervede viden kan siden anvendes til at fremme intelligent, bæredygtig vækst, at vurdere det marine økosystems sundhedstilstand eller beskytte kystsamfundene.
This Communication responds to this request by outlining the case for amore coordinated approach to marine data collection and assembly and describes an action plan whereby the different EU policy measures are contributing pieces to an overall jigsaw that will achieve this aim.
Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, 3.3.2010, KOM(2010) 2020. En integreret EU-havpolitik, Bruxelles den 10.10.2007, KOM(2007) 575 endelig.
Europe 2020, A European Strategy for smart, sustainable and inclusive growth, 3.3.2010, COM(2010) 2020.An Integrated Maritime Policy for the European Union Brussels, 10.10.2007, COM(2007) 575 final.
En europæisk strategi for havforskning og maritim forskning. En sammenhængende ramme for det europæiske forskningsrum til fremme af bæredygtig udnyttelse af havene, Bruxelles, den 3.9.2008, KOM(2008) 534 endelig.
A European Strategy for Marine and Maritime Research, A coherent European Research Area framework in support ofa sustainable use of oceans and seas Brussels, 3.9.2008, COM(2008) 534 final.
En digital dagsorden for Europa, 19.5.2010, KOM(2010) 245.Rådets konklusioner om integreret havpolitik.
A Digital Agenda for Europe 19.5.2010, COM(2010) 245 final.
Det Almindelige Råds 2973. møde i Bruxelles, den 16. november 2009.
Council conclusions on integrated maritime policy, 2973rd General Affairs Council meeting, Brussels, 16 November 2009.
2_BAR_ Aktuelle udfordringer ved at finde ud af, hvilke data der allerede eksisterer.
0 2_BAR_ Current challenges
Der gælder restriktioner for adgang, anvendelse og videreanvendelse.
However, as was confirmed in a public consultation (7), those processing or applying these data face a number of obstacles.
Som yderligere hindringer kan nævnes fragmenterede standarder og formater og fragmenteret nomenklatur, manglende oplysninger om præcision og nøjagtighed, nogle leverandørers prispolitik og utilstrækkelig tidsmæssig eller rumlig opløsning.
There are restrictions on access, use and re-use. Fragmented standards, formats and nomenclature, lack of information on precision and accuracy, the pricing policy of some providers and insufficient temporal or spatial resolution are further barriers.
Muligheden for at udvikle innovative nye produkter og tjenester baseret på disse data går derfor tabt (8).
The opportunity to develop innovative new products and services based on these data is therefore lost (8).
3. tilvejebringelse af sikrere viden om havene og dermed etablering af et solidere grundlag for at forvalte kommende forandringer.
3. reducing uncertainty in knowledge of the oceans and the seas and so providing a sounder basis for managing future changes.
1. reducering af driftsomkostningerne og fristerne for dem, der anvender havdata og dermed:
1. reducing operational costs and delays for those who use marine data and therefore:
• hjælp til den private sektor til at konkurrere i den globale økonomi på et bæredygtigt grundlag, hvilket er en udfordring;
• helping private industry compete in the global economy and meet the challenge of sustainability;