natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EIB-lånene til Cypern beløb sig til 200 mio. EUR i2000.
EIBloans to Cyprus amounted to 200million euro in 2000.
Under Sapard bevilger EU over 500mio. EUR om året til udvikling aflandbrug og landdistrikter gennemsamfinansiering af projekter, somkandidatlandene selv udvælger, påbasis af planer for udvikling af landdistrikter, som godkendes af EU.
Under Sapard, the EU allocates over500 million euro a year to agriculturaland rural development, co-financingprojects selected by the candidatesthemselves, on the basis of ruraldevelopment plans approved by the EU.
Iden fuldt decentraliserede gennemførelsesstruktur for hvert land indgåret Sapard-agentur, som er godkendtaf Europa-Kommissionen, og somstår for forvaltningen og betalingerne.
The fully decentralised implementation structure for each countryincludes a Sapard agency, responsible for management and payments,accredited and approved by the European Commission.
EIBhar tillige vedtaget en lånepakke på600 mio. EUR til genopbygning efterjordskælvet i 1999.
The EIB alsoagreed to a 600 million euro loanpackage for reconstruction after the1999 earthquakes.
Hvert kandidatland har opstillet nationale strategier for transport og miljø medhenblik på EU-finansiering via ISPA,og Kommissionen har godkendt projekter vedrørende behandling af spildevand (i Bydgoszcz i Polen og i Györi Ungarn), håndtering af affald (i Peatri Neamt i Rumænien), istandsættelse af veje (korridor IXB i Litauen) og forbedringer af jernbanenettet(på linjen mellem Bratislava og Senkvice).
Each candidate countryhas prepared national strategies fortransport and environment for EUfunding under ISPA, and the Commission has approved projects suchas waste water treatment (at Bydgoszcz, Poland and at Györ, Hungary), waste management (at Peatri Neamt, Romania), road rehabilitation (Corridor IXB in Lithuania) andrail improvements (on the linebetween Bratislava and Senkvice).
EU fremmer også større infrastrukturprojekter gennem samfinansieringsordninger med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansieringsinstitutioner
The EU also promotes large-scaleinfrastructure projects, through cofinancing arrangements with the European Investment Bank and withthe international financial institutions — with which the European Commission has signed a coordinationmemorandum.
EU’s finansielle støtte til kandidatlandene
EU financial assistance to applicant countries
»Efter tiltrædelse«
Category Phare Sapard ISPA ‘Post-accession’
EU’s udgifter til tiltrædelse i alt
Total EU spendingon enlargement
Forenklet overblik over EU’s planlagte udgifter i forbindelse med udvidelsen 2000-2006, i mia. EUR.
Simplified overview of EU spending foreseen on enlargement 2000–06, in billion euro.
mellem universiteter, og 34000 deltog i programmet Ungdom for Europa.
the Erasmus programme of universityexchanges, and 34000 participatedin the Youth programme.
Forhandlingerne om alle 13 kandidatlandes deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur blev afsluttet i2000, og der er udsigt til aftaler forde fleste kandidatlande om deltagelse i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug og andre EU-agenturer.
Similarly, negotiations for the participation of all 13 candidate countriesin the European Environment Agencywere concluded in 2000, and agreements are in sight with most candidates on participation in the European Monitoring Centre for Drugsand Drug Addiction and other Community agencies.
Et andet træk ved EU’s førtiltrædelsesstrategi er, at kandidatlandenekan deltage i EU-programmer og -agenturer.
Participation of candidate countriesin EU programmes and agencies isanother feature of the EU’s preaccession strategy.
Kandidatlandene har fåetadgang til programmer inden foruddannelse, erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender, forskning,energi, miljø, små og mellemstorevirksomheder og folkesundhed, således at deres borgere og erhvervslivfår nye muligheder, og deres embedsmænd hjælpes til at forvalte programmerne efter tiltrædelsen. F.eks.deltog over 16000 studerende frakandidatlandene i 1998-1999 i Erasmus-programmet for udveksling
Programmes ineducation, vocational training, youth,research, energy, the environment,small and medium-sized enterprisesand public health have been openedup to candidates, providing their citizens, scientists and businessmen withnew opportunities, and helpingequip their officials for full management of these programmes afteraccession.
Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige tiltræder EF.
1973Denmark, Ireland and the United Kingdomjoin the EC
I den såkaldte »Schuman-erklæring« af 9.maj nedfældes principperne for demokratisk europæisk integration, som stadig ligger til grund for det nuværende EU.
1950The so-called ‘Schuman Declaration’ on 9May lays out the principles of democratic European integration still underpinning thepresent EU
Tyrkiet ansøger om medlemskab.
1987Turkey applies for EU membership
Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien, Luxembourg og Nederlandene undertegner Romtraktaten og opretter Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF).
1957Belgium, France, Germany, Italy, Luxembourg and the Netherlands sign the Treatyof Rome and establish the European Economic Community (EEC)
Tyrkiet undertegner en associeringsaftale.
1963Turkey signs association agreement
Ungarn og Polen undertegner de første Europaaftaler (ratificeret i 1994); senereundertegnes der lignende aftaler med deandre central- og østeuropæiske lande.
1988Hungary signs the first Trade and Cooperation Agreement; similar agreements are subsequently signed with the other countries ofcentral Europe
Det Europæiske Råd (EU-topmødet) fastlægger på sit møde i København tiltrædelseskriterierne; Europa-Kommissionen vedtager udtalelser om Cypern og Malta.
1989Fall of the Berlin Wall; the EU sets up the Phare programme; the European Commission adopts opinion on Turkey
December: Det Europæiske Råd i Helsingfors slår på ny fast, at tiltrædelsesprocessen er en rummelig proces, beslutter atindlede forhandlinger med endnu sekskandidatlande og bekræfter, at Tyrkiet erat betragte som kandidatland med udsigttil at tiltræde Den Europæiske Union.
1993Copenhagen European Council agrees theaccession criteria; European Commissionadopts opinions on Cyprus and Malta
Påbegyndelse af sidste fase i toldunionen EU/Tyrkiet.
1996Final phase of EU–Turkey Customs Unioncomes into force
Europa-Kommissionen vedtager Agenda2000 og udtalelser; Det Europæiske Rådbeslutter på sit møde i Luxembourg at indlede tiltrædelsesprocessen.
1997European Commission adopts Agenda 2000and opinions; Luxembourg European Council agrees on start of enlargement process
2001Januar:Den nye EU-udvidelsesstrategitræder i kraft med en køreplan for forhandlingerne om de resterende kapitlerunder det svenske, belgiske og spanske EU-formandskab. Marts:EU vedtager tiltrædelsespartnerskabet for Tyrkiet.
2001January:The new EU enlargement strategycomes into effect, with a road map fornegotiations on the remaining chaptersover the Swedish, Belgian and Spanish Presidencies of the EUMarch:The EU adopts accession partnership for Turkey
En udvidelse baseret på et velovervejet valg …
An enlargement based on a considered choice...
Det er en naturlig sagat stille disse spørgsmål, og svarenefindes.
The questions are natural and the answers are available.
Ved nærmere eftersyn forekommerdette at være overdrevet.
On closer analysis, these concernsappear exaggerated.
Da Spanienog Portugal blev medlemmer i 1986,var der frygt for, at de rigere landeskulle blive løbet over ende af masseindvandring.
When Spainand Portugal became Member Statesin 1986, there were anxieties thatricher countries close by would be thetarget for mass immigration.
Det modsatte skete:Antallet af spanske og portugisiskearbejdstagere i Frankrig faldt.
But theopposite happened: Spanish and Portuguese workers in Francedecreased.
Udvidelse styrker den naturlige tendenshos de fleste til at blive hjemme, fordidet øger velfærden i de nye medlemsstater, så folk kan udforske denye muligheder omkring dem.
Enlargement reinforcesthe natural tendency for most peopleto stay close to home, because itincreases prosperity in the new Member States, so people can explore thenew possibilities around them.
Denirske økonomi har siden landets tiltrædelse af EU udviklet sig kraftigt,og den lange tradition for udvandring er vendt, så der nu er indvandring til Irland.
Since Ireland joined the EU, its economyhas leapt ahead, and the country’slong tradition of emigration has beenreversed.
Forskellene i velfærdsniveau på tværsaf Europa har givet anledning tilbekymring i nogle medlemsstaterover risikoen for indvandring i storstil fra de nye medlemmer og med endermed forbundet frygt for, at billigarbejdskraft vil true jobs og presselønninger. Bekymringerne gælderligeledes øget efterspørgsel eftersundhedstjenester og sociale ydelsereller endog frygt for, at racespændinger vil bringe den samfundsmæssigestabilitet i fare.
The differences in the level of prosperity across Europe have generatedconcerns in some Member States oflarge-scale immigration from newmembers, with related anxietiesabout cheap labour threatening jobsor depressing wages, and aboutincreased demands on health andsocial services, or even fears thatracial tensions could jeopardisesocial stability.
Gode jobudsigter i hjemlandet er afgørendefor at undgå indvandringspres.
Good job prospects in thehome country is the keyfactor in reducingimmigration pressure.
Ungarn f.eks., som har mangel påarbejdskraft, ligger den disponibleindkomst blandt de unge efterhånden meget nær den østrigske.
In Hungary, for example,which is experiencing a labour shortage, disposable incomes among theyoung are coming ever closer to their Austrian equivalents.
dene i de sidste ti år har ikke betydetnoget tab af EU-job.
Strong business links withthe candidate countries over the lastdecade have not caused any haemorrhage of EU jobs.
De fleste investeringer i regionen har været supplerende og har draget fordel af denye markeder, der har åbnet sig, ogværet et tegn på, hvad der vel kunnevære Europas største økonomiskesåvel som politiske chance.
Most investmentsin the region have been additional,taking advantage of the opening ofnew markets, and signalling whatmay well be Europe’s greatest economic as well as political opportunity.
Udvidelsen kommer ikke til at reducereerhvervsaktiviteten i EU, tværtimodvil den hjælpe til at slippe dettepotentiel løs med øget handel, stærkere vækst og jobskabelse i EU somhelhed.
Far from reducing EU economicactivity, enlargement will help unlockthis potential, allowing increasedtrade, stronger growth, and job creation right across the enlarged EU.
En stigning i den organiserede kriminalitet er en anden frygt, der oftedukker op i overvejelserne over EU-udvidelsen.
A rise in organised crime is anotherspectre that haunts reflections on EUenlargement.
Men udvidelse kommerikke til at lette narkotikahandel, hvidvaskning af penge, våbensmugling,carjacking og terrorisme.
But enlargement is notgoing to facilitate drug trafficking,money laundering, weapons smuggling, car-jacking and terrorism.
Pessimister har tegnet et negativt billede af, hvad udvidelsen kan betydefor de dårligt stillede områder i EU iform af en udvidelse af kløften mellem rige og fattige regioner, hvor tilbagestående regioner trækkes nedpå det østeuropæiske niveau, efterhånden som EU-støtten, som de i øjeblikket drager fordel af, skiftes overtil de nye medlemmer. Erfaringernesiger, at dette ikke er et korrekt billede: Hver af de på hinanden følgendeudvidelser har mindsket snarere endøget de regionale skævheder, hvadenten de nye medlemmer var rigeeller fattige.
Pessimists have depicted a negativeimpact from enlargement on disadvantaged areas in the EU, with sharpened gaps between rich and poorregions, and laggard EU regionsdragged down to the level of central Europe as the EU aid they currentlyenjoy is switched to new members.This scenario is contradicted by experience: each successive EU enlargement has reduced rather thanincreased regional disparities,whether the new members were pooror not.
Mellem 1950 og 1990er forskellene mellem EU-landeneblevet reduceret med to tredjedele ogforskellen mellem regionerne medover halvdelen — selv da EU optogvæsentligt fattigere lande som Irland, Portugal og Grækenland.
Between 1950 and 1990 disparities between EU countriesdecreased by two thirds, and disparities between regions by over a half —even when the EU was absorbing significantly poorer countries such as Ireland, Portugal and Greece.
I stedet for at bremse udviklingen i EUhar de nye medlemmer bidraget tilvæksten med rater vel over EU-gen-nemsnittet, som er fremhjulpet afudvidet handel og investering.
Insteadof the EU slowing down, the newmembers speeded up, with growthrates well above the EU average,boosted by enhanced trade andinvestment.
Et succesrigt og velstående EU har brug fortilgængelige, voksende markeder —og det er, hvad udvidelsen kan bidrage med.
A successful and prosperous EU needs accessible, growing,markets — and that is what enlargement will deliver.
Der har også været bekymring fremme over, at EU vil blive kastet ud i enmassiv arbejdsløshed, hvis industrienflytter ud til billigere produktionssteder i Central- og Østeuropa.
Anxieties have also been expressedthat the EU will suffer mass unemployment if industry relocates tocheaper central and eastern European sites.
Men ensådan dramatisk omvæltning er højtusandsynlig: det vestlige erhvervsliver allerede veletableret i kandidatlandene.
But such dramatic changeis highly unlikely: western business isalready well established in the candidate countries.
Volkswagen har produceretbiler i Slovakiet siden 1991, og Siemens, Suchard og ABB foretogomfattende investeringer i førstehalvdel af 1990’erne, Alcatel harfortsat sine veludviklede handelsforbindelser med Slovenien, og storejapanske virksomheder, som f.eks.Sony i Ungarn, fortsætter med sineinvesteringer dér. De stærke forretningsforbindelser med kandidatlan-
Volkswagen has beenmaking cars in the Slovak Republicsince 1991; Siemens, Suchard and ABB invested extensively during thefirst half of the 1990s; Alcatel continued its well-developed trade linkswith Slovenia; and big Japanese companies, such as Sony in Hungary,
Investeringer i en højnelse afmiljøstandarderne i kandidatlandeneer til fordel for Europa som helhed.Og en indsats for at højne standarderne fører til ordrer hos vestligefabrikanter og eksportører.
Investment in raising environmental standards in the candidate countries brings benefits for Europe as a whole: pollution doesnot stop at national borders. Andaction to raise standards generatesorders with western manufacturersand exporters.
På en vismåde vil udvidelsen berige EU’smiljø: Kandidatlandene har mangemiljøressourcer, som kan yde et væsentligt bidrag til økosystemet på deteuropæiske kontinent — udstrakteområder af uspolerede og velbeskyttede naturreserver og en lang tradition for bevarelse af den biologiskemangfoldighed og naturfredning.
In some ways, enlargement will enrich the EU’s environment: the candidate countries havemany environmental resources thatwill make an important contributionto the ecological system of the European continent — vast areas ofunspoiled and well-protected naturereserves, and a long tradition in preserving biodiversity and promotingnature conservation.
Som led i udvidelsesprocessen hjælper EUpoliti og retsvæsen i kandidatlandene med atforbedre deres kamp modorganiseret kriminalitet.
As part of the enlargement process, the EU helps police andlegal systems in theapplicant countries toupgrade their fightagainst organised crime.
Frygten for, at lavomkostningsproducenter i de nye medlemsstater skaldumpe billige fødevarer i EU, er ogsåoverdrevet.
Fears that cheap food will bedumped in the EU by low-cost producers in the new members are similarly exaggerated.
EU’s landbrugssektor harhaft fordel af den voksende adgangtil handel med kandidatlandene.Mere avancerede distributionsmetoder har sammen med omfattendestøtte sat EU’s landbrugere i stand tilat øge deres landbrugseksport tilkandidatlandene siden begyndelsenaf 1990’erne.
More sophisticateddistribution processes, coupled withhigh levels of subsidies, enabled EUfarmers to increase their agriculturalexports to the candidate countriesduring the early 1990s, and in 1999the EU had an agricultural trade surplus of around 1.5 billion euro withthe negotiating countries.
I 1999 havde EU således et overskud i landbrugshandelenpå ca. 1,5 mia. EUR med de lande,der forhandles med. Landbruget ikandidatlandene har et stort potentiel — og det bliver i høj grad vestligknowhow, midler og materiel, derskal hjælpe til at realisere det. Mender er snarere tale om en chance enden trussel.
Agriculture in the candidate countriescertainly has potential — and it willlargely be western know-how, fundsand equipment which will unlockthis.
Miljøet vil skulle forbedres i kandidatlandene, men modsat, hvad noglefrygter i EU, vil investeringerne ikkeautomatisk betyde, at andre medlem-
Environmental improvements will beneeded in the candidate countries,but contrary to some apprehensionsexpressed in the EU, investments
Udvidelsen vil ikke medføre nogenuforudset stigning i EU-budgettet.Den vil heller ikke overbelaste EU’sudgifter eller bevirke, at andre tiltagbeskæres.
Enlargement will not cause unforeseen increases in the EU budgeteither.
Det Europæiske Rådbesluttede i april 1999 i Berlin atafsætte 21,84 mia. EUR over syv år tilat hjælpe kandidatlandene med atforberede sig på tiltrædelsen og
Nor will it swamp EU spendingand cut funding for other actions.The Berlin Council agreement in April
Tiltrædelse af EU og vækst
Accession to the EU and growth
År efter tiltrædelsen
19771978Years after accession
År efter tiltrædelsen
19901991Years after accession
Eksempler på økonomisk vækst, da mindre velstående lande tidligere tiltrådte Den Europæiske Union. Årlig vækst i bruttonationalproduktet i %.
Examples of economic growth experienced, when less well-off countries have earlier joined the European Union.
Grækenland tiltrådte EU i 1981 og var længere om at bringe sin vækst op på EU-niveauet, men landet har siden slutningen af 1990’erne haft en økonomisk vækst på over EU-gennemsnittet og har også været i stand til at overtage den fælles valuta, euroen. Kilde: Eurostat.
Greece joined the EU in 1981 and took longer to bring its growth up to EU level, but the countryhas had from the end of the 1990s economic growth above the EU average and was able to adopt the single currency, the euro.Source:Eurostat.
Tallene for EU gælder de 15 medlemsstater.
Figures for the EU are for the 15 Member States.
EU’s udgifter til udvidelse som del af EU’s samlede udgifter
EU spending on enlargement as a proportion of total EU spending
EU’s udgifter til udvidelse
EU spendingon enlargement
% af EU’s udgifter,som afsættes til udvidelse
% of EU spendingdevoted to enlargement
Forenklet overblik baseret på EU’s langsigtede budget pr. 2000, mia. EUR.
Simplified overview based on the EU long-term budget as per 2000, billion euro.
Reviderede tal fra Europa-Kommissionen i begyndelsen af 2001 antyder, at udgifterne til udvidelsen for 10 lande i 2006 vil ligge på omkring 16-25 mia. EUR, hvilket kan blive så meget som 22 % af EU’s samlede udgifter.
Revised figures from the European Commission in early 2001 suggested that expenditure for enlargement for 10countries in 2006 will be in the range of 16–25 billion euro which could make it as much as 22% of total EUspending.
Men selv på det niveau vil en eventuel stigning i udgifterne til udvidelse ikke bringe EU’s samlede udgifter op til den tilladte maksimumssats på 1,27 % af EU’s BNP — der vil nemlig stadig være en margen til at dække udgifterne i forbindelse med andre kandidatlandes tiltrædelse.
But even at that level, the possible increase of expenditure for enlargement would still not push total EUexpenditure up to its maximum permitted rate of 1.27% of EU GNP — a margin would still be left to cover theexpenditure associated with the accession of other candidates.
Det overordnedemål er at formidle oplysninger til offentligheden om årsagerne til udvidelsen, også om de dermed forbundne konsekvenser og udfordringer, ogat etablere en direkte dialog medoffentligheden.
The overarching aim is tocommunicate the reasons forenlargement to the public, includingits likely impact and the challenges itposes, and to engage in direct dialogue with the public.
Der lægges vægt påat give objektive informationer, ogstørstedelen af kommunikationsaktiviteterne vil blive decentraliseret tilhvert land for at garantere, at detrette budskab når ud til de rette mennesker på den rette måde.
The emphasiswill be on providing objective information, and most of the communication activities will be decentralised toeach country, in order to ensure thatthe right messages reach the rightpeople in the right way.
58,07 mia. EUR over fem år til athjælpe med at dække omkostningerne ved udvidelsen, efter at kandidatlandene er blevet medlemmer.
1999 provides for 21.84 billion euroover seven years to help candidatesprepare for accession, and 58.07 billion euro over five years to help meetthe cost of enlargement after candidate countries have become Member States.
EUR, og kun 16 % vil blive brugtpå udvidelse i et givet år — medens84 % forbeholdes alle andre tiltag,som EU måtte beslutte at finansiere.EU-betalingerne vil tillige sætte nytskub i kandidatlandenes økonomier.De vil skabe en efterspørgsel på kortsigt efter EU-varer og -tjenesteydelserog på længere sigt åbne udsigt til, atlandenes økonomier når op på gennemsnitsniveauet for BNP i EU.
Inaddition, the EU payments to thecandidate countries will boost theireconomies, providing short-termdemand for EU goods and services,and longer-term prospects of theireconomies reaching the EU-average GDP level.
På disse områder og sandsynligvisogså andre, som måtte opstå,bestræber EU sig på ikke at skabeproblemer, men på at løse dem. Afdenne grund vedtog Kommissionen imaj 2000 en kommunikationsstrate-
The stakes are high, the opportunitiesare enormous, and the EU is determined to ensure that the potential ofthis enlargement is realised, so that itbrings benefits both to the currentand to the future Member States.
DAGSORDEN FOR UDVIDELSEN — ET HURTIGT OVERBLIK OVER DE NÆSTE SKRIDT
THE ENLARGEMENT AGENDA — A SNAPSHOT OF THE NEXT STEPS IN THE PROCESS
Første halvår 2001I EU’s udvidelsesstrategi prioriteres forhandlinger om frie varebevægelser, fri bevægelighed for personer, fri udveksling af tjenesteydelser, frie kapitalbevægelser, selskabsret, kultur- og av-politik, socialpolitik og beskæftigelse, miljø og eksterne forbindelser.
First half of 2001The EU enlargement strategy gives priority to negotiations on free movement of goods, free movementof persons, freedom to provide services, free movement of capital, company law, culture and audiovisual policy, social policy and employment, environment, and external relations.Meanwhile, the Swedish Presidency intends to start negotiations on most of the chapters remainingunopened with the candidates that started talks in 2000.
Andet halvår 2001I udvidelsesstrategien prioriteres forhandlinger om konkurrencepolitik, transportpolitik, energi, beskatning, toldunionen, landbrug (særlig sundheds- og plantesundhedsspørgsmål), fiskeri, retlige og indre anliggender og finanskontrol (foruden alle andre elementer, der ikke er behandlet i de foregående seksmåneder).
Second half of 2001The enlargement strategy gives priority to negotiations on competition policy, transport policy, energy,taxation, customs union, agriculture (in particular veterinary and phytosanitary questions), fisheries,justice and home affairs, and financial control (in addition to any element not dealt with in the previous six months).The Belgian Presidency will be responsible for decisions on opening any chapters still on the table withthe candidate countries that started talks in 2000.