natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette vil udhule mange af de incitamenter til atintensivere produktionen, som har været en trussel modmiljøet.
This willmean reducing many of the incentives to intensiveproduction that have carried increased environmentalrisks.
Krydsoverensstemmelse og graduering bliverobligatorisk, og med sidstnævnte frigøres midler tilfinansiering af foranstaltninger under den anden søjle.Obligatorisk krydsoverensstemmelse betyder, at lovfæstede EU-normer inden for miljø, fødevaresikkerhed ogdyresundhed og -velfærd på bedriftsniveau skal overholdes.Modtagere af direkte betalinger vil desuden have pligt tilat sørge for, at al landbrugsjord er i god landbrugs- ogmiljømæssig stand.
Crosscompliance and modulation becomecompulsory, with the latter increasing further the budgetavailable to finance measures under the second pillar.Compulsory crosscompliance refers to statutory EUstandards in the field of environment, food safety, andanimal health and welfare at farm level. Beneficiaries ofdirect payments will also be obliged to maintain all agricultural land in good agricultural and environmentalcondition.
Der blev indførtdirekte støttebetalinger til landbrugere.
) Council Regulation (EC) No 1259/99 of 17 May 1999 (OJ L 160,
Landbrug og miljø > 2 Page 3
Agriculture and the environment > 2 Page 3
Miljøvenlige landbrugsordninger
Agrienvironment schemes
EU har indført miljøvenlige foranstaltninger til fremme af landbrugsmetoder, som kan medvirke til at beskyttemiljøet og bevare landskaberne.
The EU applies agrienvironmental measures which support specifically designed farming practices thathelp to protect the environment and maintain the countryside.
Landbrugerne forpligter sig til i en periode på mindst fem år at anvende miljøvenlige landbrugsmetoder, som går videre end sædvanlig god landbrugspraksis.
Farmers commit themselves, for a five-yearminimum period, to adopt environmentally-friendly farming techniques that go beyond usual goodagricultural practice.
Til gengæld modtager debetalinger til dækning af ekstra omkostninger og indtægtstab som følge af den ændrede landbrugspraksis.
In return they receive payments that compensate for additional costs and loss ofincome that arise as a result of altered farming practices.
Someksempler på forpligtelser, der er omfattet af sådanne nationale/regionale miljøvenlige landbrugsordninger,kan nævnes:
Examples of commitments covered bynational/regional agrienvironmental schemes are:
• • • • • miljøvenlig ekstensivering af landbrugetforvaltning af lavintensive græsningssystemerintegreret landbrugsdrift og økologisk landbruglandskabspleje og vedligeholdelse af historiske værdier, såsom hegn, grøfter og skovebevaring af værdifulde naturtyper og den dertil knyttede biodiversitet.
• • • • • environmentally favourable extensification of farming;management of low-intensity pasture systems;integrated farm management and organic agriculture;preservation of landscape and historical features such as hedgerows, ditches and woods;conservation of high-value habitats and their associated biodiversity.
Miljøvenlige landbrugsforanstaltninger er blevet det vigtigste værktøj til gennemførelse af miljømålene underden fælles landbrugspolitik.
Agrienvironment measures have become the principal instrument for achieving environmental objectiveswithin the CAP.
Disse foranstaltninger medfinansieres af medlemsstaterne med 75 % i økonomisksvagtstillede områder (de såkaldte mål 1-områder) og 50 % i andre områder.
These measures are co-financed by Member States at a rate of 75 % in areas lagging behindeconomically (the so-called Objective 1 areas) and 50 % in others.
EU’s udgifter til miljøvenlige landbrugsforanstaltninger beløb sig i 2002 til næsten 2 mia. EUReller 44 % af EUGFL-Garantifondens udgifter tiludvikling af landdistrikter.
EU expenditure on agri-environmentmeasures amounted in 2002 to nearly EUR 2 billion or 44 % of the EAGGF-Guarantee expenditure for ruraldevelopment.
(EUGFL, Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, yder støttetil dækning af landbrugsudgifter).
(The EAGGF, European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, finances agricultureexpenditure).
Ca. en femtedel af EU’s landbrugsjord er omfattet af kontrakter om miljøvenligt landbrug.
About one fifth of the EU’s agricultural land is covered by agrienvironment contracts.
Med 2003-landbrugsreformen er maksimumssatsen for medfinansiering forhøjet til 85 % i mål 1-områder ogtil 60 % i andre områder.
With the 2003 CAP reform, the maximum EU co-financing rate has increased to 85 % in Objective 1 areasand to 60 % in other areas.
Endvidere vil gradueringsmidlerne blive brugt til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, herunder til miljøvenlige landbrugsordninger.
Moreover, modulation funds will increase the budget available for ruraldevelopment measures, including agrienvironmental schemes.
Miljøets integration i den fælles landbrugspolitik
Integration of environmental concerns into the CAP:
»Krydsoverensstemmelse«
‘Cross-compliance’
I reformerne af den fælles landbrugspolitik under Agenda 2000 indgår som et grundlæggende princip, atmedlemsstaterne skal træffe de miljøforanstaltninger, de finder passende i betragtning af den særligesituation med hensyn til den anvendte landbrugsjord og den pågældende produktion. Dette princip erindarbejdet i den horisontale forordning.
The Agenda 2000 CAP reforms included the basic principle that Member States shall take environmentalmeasures they consider to be appropriate in view of the situation of the agricultural land used or theproduction concerned.
Medlemsstaterne har forskellige muligheder for at gennemføredisse krav.
Member Stateshave had different options to implement such requirements.
Bl.a. kan de anvende sanktioner, hvis landbrugerne ikke overholder betingelserne, f.eks. kan denedsætte eller endog inddrage direkte støttebetalinger.
Among others they could have appliedsanctions where farmers do not respect such conditions, which could have included the reduction or eventhe withdrawal of direct aids.
Af eksempler på miljøbetingelser kan nævnesmaksimumsbelægningsgrader for kvæg eller får, særlige betingelser for dyrkning på skrånende arealer,lofter for brug af gødningsstoffer pr. hektar og særlige regler for anvendelse af plantebeskyttelsesmidler.
Examples of environmental conditions applied are adherence to maximumstocking rates for cattle or sheep, compliance with specific conditions for the cultivation of sloping land,respect of maximum permitted volumes of fertilisers per hectare and compliance with specific rulesconcerning the use of plant protection products.
2003-landbrugsreformen omfatter skærpede bestemmelser om krydsoverensstemmelse i tilknytning tilnærmere bestemte lovfæstede krav på området miljø, fødevaresikkerhed, plante- og dyresundhed ogdyrevelfærd.
The 2003 CAP reform includes a reinforced crosscompliance as a standard sanctioning approach to beapplied to selected statutory requirements in the field of the environment, food safety, plant and animalhealth, and animal welfare.
Endvidere vil krydsoverensstemmelseskravet omfatte landbrugernes pligt til at holde deresjord i god landbrugs- og miljømæssig stand.
In addition, crosscompliance will apply to the obligation of farmers to keeptheir land in good agricultural and environmental conditions.
Et vigtigt element i 1992-landbrugsreformen var indførelsen af direkte betalinger til landbrugerne itilknytning til visse markafgrøder og kvægbrug som kompensation for nedskæringer i prisstøtten.
A major element of the 1992 CAP reform was the introduction of direct payments to farmers for a numberof arable crops and cattle, to compensate for support price cuts.
1999reformen betød et yderligere skridt i overgangen fra prisstøtte til direkte betalinger, hvor betalingerne i detvæsentlige blev til direkte indkomststøtte. Denne ændring skyldtes ikke blot, at EU’s landbrugssektormåtte skærpe sin konkurrenceevne over for de stadig mere åbne globale handelsordninger, men også atsektoren i højere grad måtte tilgodese samfundets betænkeligheder ved landbrugets belastning af miljøetog derfor fjerne incitamenterne til at intensivere produktionen.
The 1999 CAP reform entailed a furthershift from price support to direct payments, with payments becoming essentially direct income supports.This change was driven not only by the need to make the EU farm sector more competitive in the face ofthe increasingly open global trading regimes, but also by the need to respond better to society’s concernsabout the relationship between farming and the environment, by removing incentives to intensification ofproduction processes.
Landbrug og miljø > 3 Page 4
Agriculture and the environment > 3 Page 4
»God landbrugspraksis«
‘Good farming practice’ (GFP)
Et andet princip i reformen af den fælles landbrugspolitik under Agenda 2000 er princippet om »godlandbrugspraksis«.
Another principle set out in the Agenda 2000 CAP reform is that of ‘good farming practice’ (GFP).Member States have to define codes of GFP at regional or national level.
Medlemsstaterne skal opstille kodekser for god landbrugspraksis på regionalt ellernationalt plan. Med god landbrugspraksis menes den type landbrug, som en fornuftig landbruger villeanvende i den pågældende egn, under iagttagelse af de lovfæstede miljøkrav.
GFP should correspond to thetype of farming that a reasonable farmer would follow in the region concerned, which entails compliancewith existing statutory environmental requirements.
God landbrugspraksis er denførste forudsætning for landbrugere, som ønsker at deltage i miljøvenlige landbrugsordninger.
GFP constitutes the baseline requirement for farmerswishing to join agrienvironmental schemes.
En bedriftkan kun modtage betalinger for miljøvenligt landbrug, hvis dens landbrugspraksis går videre end »godlandbrugspraksis« (jf. boks 2).
Only farming practices going beyond GFP may qualify foragri-environment payments (see Box 2).
Disse betalinger dækker først og fremmest de indkomsttab, landbrugernelider som følge af deres anvendelse af miljøvenlige landbrugsmetoder.
These payments mainly cover the loss of farmers’ income foradopting environmentally friendly practices.
Også foranstaltninger til fordel forugunstigt stillede områder er betinget af, at kodekserne for god landbrugspraksis overholdes.
Measures related to less-favoured areas (LFAs) also requirethe respect of the codes of GFP.
Princippet om overholdelse af god landbrugspraksis er indskrevet i forordningen om udvikling aflanddiststrikterne.
The principle of compliance with GFP is enshrined in the rural development regulation.
Støtte til et antal foranstaltninger, herunder investeringer i landbrugsbedrifter,etableringsstøtte til unge landbrugere og forbedring af forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter,er betinget af overholdelsen af en række minimumsmiljønormer.
Compliance withminimum environmental standards is a condition for eligibility for support under several measures, suchas investment in agricultural holdings, setting-up of young farmers, and improving the processing andmarketing of agricultural products.
Reformen af den fælles landbrugspolitik under Agenda 2000 åbnede også mulighed for, at støtten flyttesfra markedsstøtte til støtte til foranstaltninger, der bidrager til miljøvenligt landbrug.
The Agenda 2000 CAP reform also introduced the possibility of a shift of support from market policy tomeasures contributing to environmentally benign practices.
Medlemsstaterne kansåledes bruge en del af den direkte betalingsstøtte til at forhøje budgettet til miljøvenligelandbrugsforanstaltninger. Dette koncept, kendt som »graduering«, indgår i den horisontale forordning.
Thus, part of the contribution to farmers indirect payment may be made available by Member States to increase the budget available for agrienvironmental measures.
I 2003-landbrugsreformen indgår graduering som en obligatorisk foranstaltning. Gradueringen vil starte i2005 med en sats på 3 % og vil stige i to trin til 5 %.
The 2003 CAP reform includes modulation as a compulsory measure.
Landbrugere, der modtager direkte betalinger på optil 5000 EUR, vil modtage fuld godtgørelse for gradueringsbeløb.
Farmers receiving direct payments up to EUR 5 000 willreceive a full reimbursement of modulation amounts.
Medlemsstaterne får tildeltgradueringsbeløb ud fra objektive kriterier.
Modulation amounts will be allocated to Member States on the basis of objective criteria.
Grønnere ugunstigt stillede områder medvirker til at undgå negative miljøkonsekvenser, f.eks.overgræsning.
Greener less-favoured areas (LFAs) helps avoid negative environmental consequences suchas overgrazing.
Visse miljøbetingelser skal være opfyldt,for at landbrugerne kan modtage betalinger efter ordningen for ugunstigt stillede områder. De skal således anvendenormal god landbrugspraksis, der kan bidrage til at beskyttemiljøet og bevare landskaberne.
Certain environmental conditions mustbe respected for farmers to receive LFA payments; to beeligible for these payments farmers must apply usualgood farming practices compatible with the need to safeguard the environment and maintain landscape.
Med Agenda 2000 blev rækken af ugunstigt stillede områder endvidere suppleret med »områder med miljørestriktioner«, hvor landbrugerne er undergivet restriktioner ianvendelsen af jorden til landbrugsformål.
Agenda 2000 also added to LFAs ‘Areas with environmental restrictions’, where farmers are subject torestrictions on agricultural use.
Denne foranstaltning er fokuseret på NATURA 2000-områder.
The focus of thismeasure is on Natura 2000 areas.
I 2002 beløb EU’s bidrag til ugunstigt stillede områderog områder med miljørestriktioner sig til 924 mio. EUR(ca. 21 % af EUGFL, Garantisektionen (Udvikling aflanddistrikterne)).
In 2002, the EU contribution for LFAs and areas withenvironmental restrictions amounted to EUR 924 million (about 21 % of EAGGF-Guarantee expenditure forrural development).
56 % af EU’s landbrugsjord erdefineret som ugunstigt stillede områder (data fra 1998).EU erkender, at det er nødvendigt at yde landbrugerne idisse områder støtte til gengæld for den vigtige miljø- ogsamfundsmæssige rolle, de spiller i disse ringe stilledeområder.
The less-favoured areas are areas of the EU where naturalphysical conditions cause lower agricultural productivity.Some 56 % of the EU’s agricultural land is defined as LFA (data from 1998).
Den mangeårige ordning med betaling afudligningsgodtgørelser til landbrugere og ydelse af investeringsstøtte på favorable vilkår, som var indført i erkendelse af disse naturgivne ulemper, blev udvidet med Agenda2000 og inddraget i foranstaltningerne til udvikling aflanddistrikterne.
The EU recognises that effortsare necessary to support LFA farmers for the vital environmental and societal role they perform in these disadvantaged areas.
Et vigtigt mål er, at landbruget bevaresi de ugunstigt stillede områder, så landskabernes skønhedog miljømæssigt værdifulde naturtyper bevares.
The long-standing system of payingcompensatory allowances to farmers, and offeringfavourable terms on investment aids, in recognition ofthese natural handicaps, was reinforced in Agenda 2000and incorporated in the framework for rural developmentmeasures.
Kort 1 illustrerer situationen for de ugunstigt stillede områder i 1997 (den seneste undersøgelse).
Map 1 illustrates the LFA situation in 1997 (the mostrecent survey).
Landbrug og miljø > 4 Page 5
Agriculture and the environment > 4 Page 5
Ugunstigt stillede områder i EU
The European Union’s LFAs
Bjerg-/bakkeområder
Mountain/hill areas
Områder med særlige ulemper
Areas with specific handicaps
Landbrug og miljø > 5 Page 6
Agriculture and the environment > 5 Page 6
Skovbrugsaktiviteter
Forestry activities
• N2O (nitrogenoxid)-emissioner fra jord, hovedsageligt som følge af kvælstofgødskning
• N2O (nitrous oxide) emissions from soils, mainlydue to nitrogen fertilisation;
(methan)-emissioner fra tarmgæring — 41 %
4 tation — 41% of all CH emissions in the EU are
4 af alle CH
4 from agriculture;
2O-emissioner fra håndtering af stald-
2O emissions from manure manage-
Skovrejsning på landbrugsjord er blevet en fast bestanddel af landbrugspolitikken.
The afforestation of agricultural land has become anestablished part of agricultural policy.
Forsvarligt forvaltet skovbrugkan have en mærkbar og positiv indvirkning på det naturlige landskab og på biodiversiteten. Skovene kan ogsåmedvirke til at bremse »drivhuseffekten« og truslen omglobal opvarmning.
If correctlymanaged forestry can have a significant and positiveimpact on the natural landscape and on biodiversity.Forests also play a role in offsetting the ‘greenhouseeffect’ and the threat of global warming.
Herudover er skovforvaltning en alternativ indtægts- og beskæftigelseskilde i landdistrikterne,navnlig hvor der er tale om marginaljorde.
In addition,forest management is an alternative source of revenueand employment for rural areas, especially in moremarginal land conditions.
Med Agenda2000 fik landbrugere, som omlægger landbrugsland tilskovarealer, større finansielle incitamenter.
Agenda 2000 reinforcedfinancial incentives to farmers converting agriculturalland to woodland and forest.
Den fælleslandbrugspolitik fremmer også forbedring af skovres-sourcerne, foranstaltninger til beskyttelse mod skovbrandeog etablering af læhegn (vigtige til bekæmpelse afjorderosion). Hovedformålet er at bevare skovenesøkologiske stabilitet og genoprette beskadigede skove.
The CAP also supportsforest improvement, protective measures againstforest fires and the establishment of wind breaks(important in fighting soil erosion).
Kommissionens arbejdsgrupper for landbrug og kulstofdræn (i tilknytning til landbrugsjorder og skovbrug) er ifærd med at vurdere, hvordan man bedst kan løse drivhusgasproblemerne i landbruget, og også hvordanlandbruget kan bidrage til at løse andre problemer.
Commission working groups on agriculture and on carbon sinks (related to agricultural soils and to forestry)are evaluating the best means to deal with GHG problems in agriculture and also how agriculture could makea positive impact to solving other problems.
Bl.a.følgende foranstaltninger overvejes: fremme af mere effektiv anvendelse af gødningsstoffer med henblik på at mindske det samlede forbrug, en proces, der allerede er begyndtunder den nuværende nitratlovgivning (nitratdirektivet(6)); kompostering og forbedring i anaerobe forgæringssystemer til håndtering af bionedbrydelige biprodukterog affald (f.eks. til produktion af biogas); fornyet fokus påbiomasseproduktion, skånsom jordbearbejdning og økologisk landbrug.
Measuresbeing considered include: encouragement of moreefficient fertiliser applications to reduce overall use, aprocess already started under existing nitrate legislation(the nitrates directive (6)); composting and improvements in anaerobic digestion systems (e.g., for production of biogas), to deal with biodegradable by-productsand waste; renewed emphasis on biomass production,conservation tillage and organic farming.
Landbruget og de vigtigstemiljøproblemer
Agriculture and environmentalkey issues
Yderligere udvikling af landbrugsbiomasse som vedvarende energikilde vil kunne bidrage til at mindske emissionerne fra energi og transport og vil samtidig gavnelandbrugssektoren. Der er allerede dyrket energiafgrøderpå udtagningsjord.
Further development of renewable, agricultural biomasscould contribute to reductions in emissions from energyand transport, while benefiting the agricultural sector.Energy crops have been produced on set-aside land.
Men man har vurderet, at der er brugfor yderligere foranstaltninger. Med 2003-landbrugs- reformen indføres der derfor et system med »CO2-kredit«,som giver landbrugerne finansielle incitamenter til at pro- ducere biomasse.
Butadditional measures were considered to be needed.Thus, the 2003 CAP reform introduces a ‘carbon credit’system offering financial incentives to farmers toproduce biomass.
At gøre den fælles landbrugspolitik mere miljøvenlig indgår i enstørre proces, der er rettet mod miljøproblemer på lokalt, regionalt, nationalt og også globalt plan.
Greening the common agricultural policy is a part of a widerprocess of addressing local, regional, national and even globalenvironmental concerns.
Disse problemer har tilknytning til klimaændringer, forurening med nitrater og pesticider, bevaring af jordbunden, forvaltning af vandressourcerneog bevaring af biodiversiteten.
These relate to climate change, pollutionby nitrates and pesticides, soil preservation, water management and biodiversity conservation.
Der er en tæt sammenhængmellem de forskellige problemer, og i Cardiff-integrationspro-cessen erkendes vigtigheden af en horisontal integration afalle EU’s forskellige sektorpolitikker.
These issues are profoundlylinked and the Cardiff integration process recognises theimportance of horizontal integration of all the sectoral policiesof the EU.
Landbruget forværrer drivhusgas-problemerne, men detvil også kunne medvirke til at løse EU’s klimaændringsproblemer. I marts 2000 lancerede Kommissionen det
Agriculture adds to greenhouse gas (GHG) problems.However, it could also contribute to providing solutionsto the EU’s overall climate change challenges.
5 europæiske program for klimaændringer (
The Commission launched the European climate change
EU’s nitrat-direktiv blev indført i 1991 og havde to formål:at mindske vandforureningen med nitrater fra landbrugetog forhindre yderligere forurening.
The EU’s nitrates directive was introduced in 1991 withtwo main objectives in mind: to reduce water pollutionby nitrates from agricultural sources and to prevent further pollution.
Direktivet forvaltes afmedlemsstaterne og indebærer: overvågning af vandkvaliteten i relation til landbruget; udpegning af nitratsårbarezoner; opstilling af (frivillige) kodekser for god landbrugspraksis og (obligatoriske) foranstaltninger, der skalgennemføres som led i handlingsplaner for de nitratsårbarezoner.
The directive is managed by Member States and involves: monitoring of water quality in relation to agriculture; designation of nitrate vulnerablezones; establishment of (voluntary) codes of good agricultural practice and of (obligatory) measures to beimplemented in action programmes for the nitratevulnerable zones.
For disse zoner opstiller direktivet også en grænsefor kvælstof fra staldgødning pr. ha: 170 kg N/ha pr. år.
For these zones, the directive alsoestablishes a maximum limit of nitrogen from livestockmanure that can be applied per hectare: 170 kg N/haper year.
Landbrug og miljø > 6 Page 7
Agriculture and the environment > 6 Page 7
Der er EU-forordninger om markedsføring af plantebe- skyttelsesmidler (7), om markedsføring af biocidholdigeprodukter (8) og om fastsættelse af maksimalgrænsevær-
There are EU regulations covering the placing of plant protection products on the market (7), the placing of biocide products on the market (8) and fixing maximum
Handlingsprogrammerneskal indeholde obligatoriske foranstaltninger omfattendeperioder med forbud mod anvendelse af visse gødningstyper, gødningstankes kapacitet, grænser for anvendelseaf gødningsstoffer (på stejle skråninger, på vandmættet,oversvømmet, frossen eller snedækket jord, nær vandløb)såvel som andre foranstaltninger, der er opstillet i kodekserne for god landbrugspraksis.
Action programmes must include obligatory measures concerning periods of prohibition of the applicationof certain types of fertiliser, capacity of manure storagevessels, limitations to the application of fertilisers (onsteep slopes; to water-saturated, flooded, frozen or snowcovered ground; near water courses), as well as othermeasures set out in codes of good agricultural practice.
2 ), af i alt 3,7 mio. km regler for at beskytte vandet mod pesticider.
2 total area (1.2 million km2 of the total of 3.7 million km
Medlemsstaternes gennemførelse af direktivet er en kompleks proces.
Implementation of the directive by Member States is a complex process.