natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Politik tilsocial inddragelse er afgørende for fattigdomsbekæmpelse og omsorg for samfundetsmest trængende. Når svagtstillede og socialt sårbare mennesker udstyres med tilstrækkelige færdigheder og muligheder, samtidig med at man bekæmper den forskelsbehandling, de udsættes for, bliver disse borgere bedre i stand til at finde deres pladsi samfundet.
Social inclusion policies areessential for combating poverty and looking after the neediest people in society.Providing disadvantaged and socially vulnerable people with skills and opportunities and fighting the discrimination they face allows them to take their place insociety more easily.
Ligeledes vil foranstaltninger, der gør det muligt at forene arbejds- ogfamilieliv, såsom flere børnepasningsfaciliteter, kunne hjælpe forældre til at finde —og bevare — lønarbejde.
And measures to reconcile work and family life, like morechild-care facilities, will help parents to take up – and remain in – a job.
En pensionsreform vil også kunne gavnebeskæftigelsen.
Reforming pension systems can also havepositive effects on employment.
Hvis pensionsordningerneansporer arbejdstagere til at forbliveerhvervsaktive længere og arbejdsgivere til atansætte ældre medarbejdere, vil befolkningsaldringen mindske arbejdsstyrken destomeget mindre.
If pensionarrangements provide incentives to retirelater and to encourage firms to employolder workers, the workforce will shrinkless in the face of demographic ageing.Healthcare systems that are accessible forall are a major achievement in themselves.At the same time, good healthcare helps tostrengthen social cohesion.
Sundhedssystemer medadgang for alle er i sig selv en stor landvinding.
And healthierworkers will increase productivity, and therefore growth.
En sundere arbejdsstyrke øger på den anden sideproduktiviteten og dermed væksten.
High standards of healthand safety at the workplace have similarlypositive effects.
En højsundheds- og sikkerhedsstandard på arbejdspladsen vil have tilsvarende positive effekter.Dårlige eller usikre arbejdsforhold koster idag EU’s økonomi omkring 3 % af det samlede bruttonationalprodukt.
Poor or unsafe workingconditions currently cost the EU economysome 3% of GNP.
Et højt socialsikringsniveau — via pension ogsundhedspleje — højner også sikkerheden.Den hurtige strukturændring og globaliseringhar ikke mindsket behovet for sådanne produktive socialsikringsordninger.
And a high level of social protection –through pensions or healthcare – createssecurity. Fast structural change and globalisation have not reduced the need for suchproductive social security arrangements.
Det er derimod blevet vigtigere end nogensinde at tagedisse udfordringer op.
Ithas become more important than ever toface these challenges.
der styrker borgernes tillid
enabling citizens to gainconfidence
Mere generelt udtrykt må social- ogarbejdsmarkedspolitikken medvirke til atstyrke borgernes tillid og selvtillid — tillidtil, at de politiske reformer på området eri samfundets interesse som helhed, ogselvtillid, hvad angår deres egne færdigheder og evner til at forvalte de økonomiske og sociale forandringer, der berørerderes liv.
Taken more generally, social policiesmust help citizens to gain confidence:confidence that social policy reformsare in the interest of society as awhole. And confidence in their ownskills and ability to manage the economic and social changes affectingtheir lives.
Europæisk beskæftigelses- og socialpolitik giver merværdi
European employment and social policies add value
EU’s beskæftigelses- og socialpolitik kan ikke i sig selv imødegå alle disse udfordringer. Den skal supplere og fremhjælpe initiativer taget af medlemsstaterne, afarbejdsmarkedets parter og af civilsamfundet.
EU employment and social policies cannot meet all these challenges alone.They need to supplement and promote action by Member States, social partners, and civil society.
Herigennem bygger EU på forskellige politiske instrumenter, der arbejder sammen, og som gradvis har udviklet sigover de seneste årtier:
By doing this, the EU builds on different policy instruments which work together and have been gradually evolving over the pastdecades:
Lovgivningen har den længste tradition.
Legislation has the longest tradition.
Den sætter minimumsnormer forarbejdsforholdene i det indre marked og hjælper virksomheder og arbejdstageremed at tilpasse sig de skiftende arbejdsmønstre.
It sets minimum standards for working conditions in the internal market and helps firms and workers adapt tochanging patterns of work.
Lovgivningen sikrer desuden EU-omspændende rettigheder til lige muligheder.
Legislation also ensures EU-wide rights to equalopportunities.
Her har EU-lovgiverne i førsteomgang fokuseret på kønsligestilling på arbejdspladsen, men har i de senere årogså taget fat på bredere diskriminationsgrunde.
EU laws first addressed gender equality at work. In recentyears, they have also tackled broader grounds of discrimination.
Arbejdsgivere og fagforeninger står stærkest med hensyn til at skabe en nybalance mellem fleksibilitet og sikkerhed i lyset af de økonomiske og socialeforandringer.
Employers and trade unions are in the best position to achieve a newbalance between flexibility and security in the face of economic and socialchange.
Derfor søger Kommissionen at fremme dialogen mellem parterne itråd med kravene i EF-traktaten.
This is why the Commission promotes dialogue between them inline with the requirements of the EC Treaty.
EU’s arbejdsmarkedsparter skal således høres,førend Kommissionen fremsætter lovgivningsforslag på social- og arbejdsmarkedsområdet.
EU social partners have to beconsulted before the Commission proposes social legislation.
Parterne opfordres derefter til at arbejde videre med de pågældende emner og indgå EU-dækkende aftaler.
They are thenencouraged to take these issues further on their own by concluding EU-wide agreements.
Den såkaldte »åbne koordinationsmetode« skal hjælpe denationale politikker på vej hen mod fælles europæiske mål.Metoden sikrer rådgivning og gensidig opmuntring underudvekslingen af bedste praksis.
The so-called open method of coordination (OMC) helpsnational policies progress towards common Europeanobjectives. It provides guidance and mutual encouragement through the exchange of best practices.
Under den åbne metodefastsætter man på EU-niveau retningslinjer eller målmed opfordring til medlemsstaterne om at gennemførenationale handlingsplaner.
Underthe OMC, guidelines or objectives are fixed at EU levelcalling on the Member States to implement nationalaction plans.
Kommissionen overvåger landenes fremskridt i form af årlige rapporter vedtaget isamarbejde med Rådet.
The Commission monitors their progressin reports drawn up each year and agreed with the Council.
Siden 1997, da den europæiskebeskæftigelsesstrategi blev lanceret (se flg. side), har entilsvarende samordning udviklet sig inden for områdernesocial inddragelse, pensioner og, senest, modernisering afsundhedssystemerne.
Since the 1997 launch of the European Employment Strategy (see next page) similar coordination has been evolving in the areas of social inclusion,pensions, and – most recently – the modernisation ofhealthcare systems.
Sidst, men bestemt ikke mindst, yder EU en betydelig økonomiskstøtte til konkrete projekter under udvikling i medlemsstaterne, især via Den Europæiske Socialfond.
Last – but certainly not least – the EU adds substantial financial support to concrete projects developed in the Member States, particularly through the European Social Fund.
EU-midlerne støtter de europæiske strategier til jobskabelse og social inddragelse ved at investere i mennesker (se flg. side).
European funds back up the European employment and social inclusion strategies, by investing in people(see next page).
Et antalmindre programmer på specifikke politikområder bidrager bl.a. til at øgebevidstheden og udveksle aktiviteter. Disse programmer samles fra 2007 under Progress-programmet.
Smaller programmes for specific policy fields contribute to,among other things, awareness raising and exchange activities.
Gode resultater af den foregående social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (2000-2004)
The preceding Social Policy Agenda 2000-2004 made good progress
Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, som EU’s stats- og regeringsledere vedtog i Nice i2000, var det første af dette politikområdes programmer, hvormed man fuldt ud forpligtede sig til atskabe et positivt samspil mellem økonomi-, beskæftigelses- og socialpolitikkerne.
The Social Agenda adopted by EU leaders at Nice in 2000 was the first social policy programmefully committed to the positive interaction of economic, employment and social policies.
Der er siden gjortgode fremskridt på en række fronter.
Goodprogress has been made on a number of fronts.
Trods begrænset succes med opnåelsen af EU’s brede beskæftigelsesmål har den europæiske beskæftigelsesstrategi, European Employment Strategy (EES), dog givet nogle opmuntrende resultater.
Despite limited success in reaching Europe's broad employment goals, the European Employment Strategy (EES) has delivered some encouraging results.
EU ergodt på vej til at nå sit mål for kvindedeltagelse på arbejdsmarkedet.
The EU is well on track to achieve its target for women's participation in the labour market.
Erhvervsfrekvensen for kvindersteg i perioden 1999-2003 med 3,2 procentpoint til 56,1 % i EU-15, dvs. tæt på det såkaldte»Lissabon-mål« på 57 % i 2005.
The female employment rate rose by 3.2 percentage points between 1999 and 2003, to 56.1 % in EU15, close to the so-called 'Lisbon' targetof 57 % by 2005.
Mere generelt har EES gjort de nationale beskæftigelsespolitikkermere aktive og forebyggende.
More generally, the EES has pushed to make national employment policiesmore active and preventive.
Det vil sige, at man skaber flere og bedre jobs samt en styrket efteruddannelse, der fremmer arbejdstageres tilpasning til et arbejdsmarked i forandring.
This means creating more and better jobs, as well as promoting training for people to help them adapt to the changing labour market.
Det vil også sige, atman indretter dagpengesystemet på en måde, der ansporer folk til at komme tilbage i arbejde.
It means ensuring that thebenefit system encourages people back into work.
Dissearbejdsmarkedsreformer har tillige resulteret i et relativt lavere antal tabte arbejdspladser under dennylige økonomiske afmatning end i tidligere nedgangsperioder.
And these labour market reforms have resultedin relatively fewer job losses in the recent economic slowdown than in earlier downturns.
Til økonomisk understøtning af EES råder Den Europæiske Socialfond (ESF) i perioden 2000-2006over et budget på 62,5 mia. EUR.
Backing up the EES, the European Social Fund (ESF) has a budget of 62.5 billion EUR over the period2000-2006.
ESF bidrager tilgennemførelsen af aktive beskæftigelsespolitikker,navnlig gennem investering i efteruddannelse ogmodernisering af arbejdsmønstre.
It helps to implement active employmentpolicies, particularly by investing in training peopleand modernising working patterns.
ESF støtter desuden integration af socialt sårbare grupper såsomromaerne.
The Fund alsohelps to integrate socially vulnerable groups, such asthe Roma.
En væsentlig fokusering i projekterne forsocialt udstødte grupper består i at få dem tilbagepå arbejdsmarkedet.
A major focus of projects for socially excluded people is to get them back into the workforce.
=–Også lovgivning og arbejdsmarkedsdialog har medvirket til moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse.
Thisincludes, for example, an EU law setting minimumstandards for informing and consulting workers aboutchanges which affect them.
EU’s arbejdsgivere og fagforeninger har for nylig udvidet aftalerne vedrørende nye arbejdsmønstre.
EU employers and tradeunions have recently expanded agreements addressingnew working patterns.
Der er således fastsat betingelser for telearbejde og for håndtering af arbejdsrelateret stress. Reglerne vil blive gennemført i overensstemmelse mednational industrirelationel praksis.
For example, they have setconditions for telework and for managing work-rela-ted stress, which will be implemented according tonational practices of industrial relations.
Der er blevet oprettet en Europæisk Portal for Job-mobilitet, hvor jobsøgende nemt kan informere sigom jobtilbud og læringsmuligheder over hele Europa.
The European Job Mobility Portal was launched. It is an easy way for job-seekers to find information on jobs and learning opportunities across Europe.
Det er også blevet lettere at flytte rundt i EUuden risiko for at miste socialsikringsfordele.
Moving around the EU without losing out onsocial security benefits has become easier too.
En større revision af en 30 år gammel lovgivning hargjort socialsikringsreglerne mere brugervenlige for folk, der rejser til eller arbejder i andre lande.
A major overhaul of 30-year-old legislation madesocial security rules more user-friendly for people travelling to or working in another country.
Dettetiltag skete samtidig med indførelsen af EU-sygesikringsbeviset, der forenkler procedurerne for dem,der har brug for sundhedspleje i udlandet.
Thismove came in tandem with the introduction of the European health insurance card, which simplifies procedures for those in need of healthcare abroad.
Et nyt sæt direktiver, der blev vedtaget i 2000, giver EU-borgerne et fælles minimumsniveau afbeskyttelse mod diskrimination.
New EU legislation, adopted in 2000, gives EU citizens a common minimum level of protectionagainst discrimination.
Det ene direktiv forbyder racemæssig eller etnisk begrundet forskelsbehandling på de fleste områder af hverdagslivet.
One directive bans discrimination on grounds of race and ethnic origin inmost areas of daily life.
Det andet direktiv handler om lige adgang tilbeskæftigelse uanset religion eller tro, handicap, alder og seksuel orientering.
A second one addresses employment equality on grounds of religion orbelief, disability, age and sexual orientation.
EU har i de seneste årtier vedvarende udbygget den lovgivning, der skal sikre kønsligestilling påarbejdsmarkedet.
Over the past few decades, the EU has continually expanded rules to ensure gender equality in employment.
I 2004 blev der for første gang vedtaget lovgivning med forbud om kønsdiskrimination, også uden for arbejdspladsen.
And in 2004, for the first time, legislation prohibiting sex discrimination outside the workplace wasadopted.
Direktivet forbyder forskelsbehandling af såvel kvinder som mændi adgangen til varer og tjenesteydelser, såsom retten til at åbne en bankkonto eller at blive anerkendtsom lejer i sociale boligforeninger.
This EU law bans discrimination of both women and men in the access to goods and services,for example when opening a bank account or accessing social housing.
De europæiske lande har aftalt fælles rammer for håndtering af social udstødelse.
European countries have agreed a common framework for tackling social exclusion.
Derer blevet afstukket nogle politiske hovedprioriteringer med opfordring til medlemsstaterne om at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen, modernisere socialsikringssystemerne,afhjælpe skævheder på uddannelsesområdet, afskaffe børnefattigdom, sikre anstændige boligforhold, forbedre adgangen til tjenesteydelser af høj kvalitet, bekæmpe forskelsbehandling samt integrere etniske minoriteter og indvandrere.
Key policy priorities have been defined, calling on Member States to:increase labour market participation, modernise social protection systems, tackledisadvantages in education and training, eliminate child poverty, ensure decentaccommodation, improve access to quality services, overcome discrimination andintegrate ethnic minorities and migrants.
Medens antallet affattigdomsramte er vedholdende højt, er der sket synlige fremskridt på andre punkter,hvad angår social inddragelse.
While poverty rates remain stubbornlyhigh, some progress has been visible in other areas of social inclusion.
Eksempelvis har betydeligt flere adgang til informationssamfundet (ikt) i dag end for fem år siden.
For example, considerably more people have access to the information society today thanfive years ago.
EU støtter ligeledes de igangværende reformer af de nationale pensionssystemer.
The EU also supports ongoing reforms innational pension systems.
Defælles målsætninger fokuserer på tre vigtige udfordringer: at holde pensionerne på etniveau, hvormed levestandarden kan opretholdes i alderdommen, at sikre systemernesøkonomiske bæredygtighed på langt sigtsamt at foretage moderniseringer med henblik på samfundsændringer, f.eks. med hensyn til atypiske karrierer.
Common objectives focus on three major challenges:keeping pensions at a level which willmaintain living standards in old age,making sure that the systems are financially sustainable in the long term, andmodernisation in order to accommodatechanges in society, for example atypicalcareers.
De fleste medlemsstater har allerede gjort markantefremskridt for at sikre bæredygtigheden affremtidens offentlige pensionsudgifter.
Most Member States have alreadymade significant progress to ensure thesustainability of future public pensionexpenditure.
Mender kræves en yderligere indsats med f.eks.at anspore folk til at gå senere på pensionog at gøre supplerende pensionsordningermere tilgængelige end i dag.
But further efforts are needed, for example encouraging people toretire later and making supplementary pension provision more accessible.
Der kræves kontinuitet ...
Continuity is needed ...
Ovennævnte vellykkede eksempler viser, at vi allerede er godt på vej.
These successes show that we are already a long way down the track.
De konkrete politiskeinitiativer, som forudses i den nye social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden vedrørendebl.a. beskæftigelse, socialsikring og social inddragelse, er da også i nogle tilfælde en direkteopfølgning på udviklingen i de seneste få år.
And so insome cases, concrete policy measures foreseen in the new Social Agenda – forexample those on employment, social protection and social inclusion – are a directfollow-up of developments in the past few years.
I andre tilfælde kræver EF-traktaten indgreb,f.eks. når det gælder høring af arbejdsmarkedets parter. Den nye dagsorden vil forenkleflere eksisterende og undertiden gamle stykker lovgivning, som trænger til opdatering.
In other cases, action is requiredby the EC Treaty, as is the case for consultations of social partners.
Social Agendagiver først og fremmest en frisk start.
More than anything, the Social Agenda provides a fresh start.
Den er beregnet på at sikre denbeskæftigelsesmæssige og sociale dimension af EU’s reviderede vækst- og jobskabelsesstrategi, som kommissionsformand Barroso fremlagde i 2005.
It is geared to delivering the employment and social dimension of the EU's revamped growth and jobs strategy launched by President Barroso in 2005.
og en frisk indfaldsvinkel
and a fresh approach
Den nye social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden indeholder en række konkreteforanstaltninger og en gennemgang af andre problemstillinger, der kræver yderligereundersøgelse i samråd med regeringerne, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundet.Disse høringer vil afstikke kursen for den fremtidige beskæftigelses- og socialpolitik.
The new Social Agenda contains a number of concrete measures, while outliningother issues which need further examination together with government, socialpartners and civil society. These consultations will decide the direction of future employment and social policy.
To prioriterede aktionsområder — beskæftigelse og lige muligheder for alle ...
Two priority areas of action – employment and equal opportunities for all ...
I tråd med Kommissionens strategiske mål om at fremme velstand, solidaritet og sikkerhed i Europabestår den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden af to prioriterede indsatsområder: a) udviklingmod fuld beskæftigelse og b) fremme af mere rimelige samfund gennem bekæmpelse af fattigdom ogudstødelse, modernisering af socialsikringssystemerne og udbredelse af lige muligheder til at gælde allesamfundsborgere.
In line with the Commission's strategic objectives of promoting prosperity, solidarity and securityin Europe, the Social Agenda has two priority areas of action: (i) moving towards full employmentand (ii) promoting fairer societies by combating poverty and exclusion, by modernising social protection systems and extending equal opportunities to everyone in society.
Hele listen over initiativer i den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden findes ivedhæftede officielle dokument.
The full list of initiativescontained in the Social Agenda can be found in the attached official document.
Nogle eksempler: idet indsatsen koncentreres om problemstillinger, der berørermenneskers liv
They include thefollowing examples: concentrating efforts on issues that affect people's lives
Stagnerende jobskabelse og vedvarende arbejdsløshed i Europa skaber sociale problemer og hæmmerden økonomiske vækst.
Stagnating job creation and persistent unemployment in Europe are posing social problems andhampering economic growth.
Derfor er omfokusering af den europæiske beskæftigelsesstrategi(EES) etkerneelement i den nye Lissabon-strategi.
This is why refocusing the European Employment Strategy is atthe core of the new Lisbon strategy.
Efter en analyse udført af en højtstående gruppe underledelse af Hollands fhv. premierminister, Wim Kok, vil den nye EES blive præget af fire nøgleprioriteringer bestående af at styrke arbejdstageres og virksomheders tilpasningsevne, at gøre det tiltrækkendefor flere at komme ind på arbejdsmarkedet og forblive der, at investere større beløb og mere effektivt iarbejdstagere samt at sikre en reel gennemførelse af reformerne via en bedre styring.
Following analysis by a high level group led by former Dutch Prime Minister Wim Kok, the new EES will be geared towards four key priorities: increasingthe adaptability of workers and enterprises; attracting more people to enter, and remain in, the workforce; investing more, and more effectively, in workers; and ensuring the real implementation of reforms through better governance.
Med henblik på at matche beskæftigelsesstrategien bedre forudses Den Europæiske Socialfond(ESF) at blive mere strømlinjet og målrettet i den næste programmeringsperiode, 2007-2013.
European Social Fund(ESF) is set to become more streamlined andtargeted in the next programming period from 2007 to 2013.
Den vil fokusere på de mindst udviklede regioner og andre områder, der er berørtaf økonomiske og sociale forandringer, for dermed at skabe beskæftigelse og social samhørighed dér, hvor ESF’s merværdi er højest.
It willfocus on the least developed regions and other areas affected byeconomic and social change, to deliver employment and socialcohesion where the ESF's added value is highest.
Barriererne for arbejdskraftens bevægelighed er stadig en hæmsko foret europæisk arbejdsmarked.
Barriers for labour mobility still hinder the development of a
Efterhånden som supplerende pensionsordningerbliver mereudbredt, desto vigtigere er disse ordningers overførbarhedfra job tiljob — og især ved overgang til arbejde i udlandet.
As supplementary pensionsare becoming more widespread, their transfera-bilitybetween jobs becomes more important – particularly if thenew job is abroad.
Derfor vil Kommissionen fremsætte et forslag, der skal gøre arbejdstagere istand til at skifte mellem arbejdspensionsordninger ved flytning indenfor eller mellem medlemsstater.
This is why the Commission will issue a proposalto enable workers to switch occupational pension schemes whenthey move within or between Member States.
2006 vil blive et aktivt år, hvad angårarbejdstagernes mobilitet i Europa.
2006 will become ayear of action for workers' mobility in Europe.
Arbejdsgivere og fagforeninger byder på fordelen ved deres direkte erfaring i at forudse sociale ogøkonomiske forandringer.
Employers and trade unions bring the benefit of direct experience when it comes to anticipatingsocial and economic change.
Dette bliver vigtigere end nogensinde før, efterhånden som omstruktureringen af virksomheder bliver mere udbredt i den globale økonomi.
This is getting more important than ever as the restructuring offirms becomes more widespread in the global economy.