natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med hensyn til de bentiske ressourcer (jomfruhummer og fladfisk) kan der konstateres en genereløkonomisk overudnyttelse, men ud fra et biologisksynspunkt kan situationen ikke anses for at væresystematisk alvorlig.
Finally, there are also resources such as skates andrays, and the minor flatfish species (including turbot, brill, lemon sole, witches, dabs) that are notsubject to detailed scientific follow-up but whichmay also be overexploited.
De mængder voksne demersale fisk, der findes ihavet, og som er anslået af Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), er i mange tilfældeaftaget væsentligt i de sidste 25 år. Disse mængdervar gennemsnitligt 90 % større i begyndelsen af70'erne end i slutningen af 90'erne.
The quantities of mature demersal fish in the sea as assessed by the International Council for the Exploration of the Seas (ICES) have, in manycases, declined significantly over the last 25 years.On average, these quantities were about 90%greater in the early 1970’s than in the late 1990’s.The general decline in landings is similar.
Den generellenedgang i landingerne viser en tilsvarende udvikling.
Forsome stocks such as cod even more drastic reductions in mature fish have occurred.
Biomassen af pelagiske arterog industrifisk er gennemsnitligt steget med 20%siden slutningen af 70’erne og midten af 80’erne, idet mindste delvist som følge af, at situationen forsild har forbedret sig i forhold til de lave niveauer i slutningen af 70’erne.
The biomass ofpelagic and industrial species increased by, onaverage, 20% since the late 1970’s and mid 1980’sat least in part following the recovery of herringfrom the low levels of the late 1970’s.
Situationen varierer fra det ene område til detandet, navnlig hvad angår den tilsyneladendeudvikling i fiskeridødeligheden på mellemlang tillang sigt.
The situation varies from one zone to another,especially in terms of apparent evolution of fishingmortality in the mid-to long-term.
I Østersøen ser den nuværende situationikke ud til at være bæredygtig. I Nordsøen har detikke været muligt at vende nedgangen i bestandeneaf rundfisk eller, for så vidt angår tunge og rødspætte,at sørge for en sikkerhedsmargen i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, hvilket ogsåville have forbedret de økonomiske betingelser fordette fiskeri.
In the Baltic, thecurrent situation does not seem to be sustainable.In the North Sea, it has not been possible toreverse the decline of round fish stocks nor toensure in the case of sole and plaice a securitymargin in accordance with the precautionary principle which would have also improved the economicsituation for these fisheries.
I de vestlige farvande er fiskeridødeligheden taget til, og den har nået og ofte endogoverskredet de tidligere niveauer i Nordsøen.
In Western waters,fishing mortality rates have been increasing catching up with and often exceeding historical levelsobserved in the North Sea.
For Middelhavsområdet er de foreliggende videnskabelige oplysninger mindre fuldstændige, men der erudbredt enighed om, at mange vigtige bestandeoverfiskes.
In the Mediterranean,the available scientific data are less complete butthere is a large consensus that many importantstocks are being over-fished.
Den generelle tendens er, at der hvert år tages enstørre andel af bestanden (større fiskeridødelighed),hvilket har ført til nedgangen i mængderne afvoksne fisk.
The overall trend is of an increased proportion ofthe stocks being taken each year (increased fishingmortality rate) which has led to the erosion of thequantities of mature fish.
I de senere år har mængderne afvoksne fisk i havet for mange bestandes vedkommende ligget under eller meget tæt på de minimumsniveauer, der er nødvendige for at give enhøj sandsynlighed for bæredygtighed (præventiveniveauer for bestandsbiomassen), medens de tidligere normalt lå over disse niveauer.
In recent years for manystocks the quantities of mature fish in the sea havebeen below or very close to the minimum levelsrequired to provide high probability of sustainability (precautionary levels of stock biomass), whereashistorically they tended to be above such levels.Similarly, many stocks have been subject to a levelof fishing mortality rate in excess of precautionarylevels whereas, historically, the fishing mortalityrate was less than the precautionary level.
Ud fra et biologisk synspunkt vil bæredygtighedenvære truet for et stort antal bestandes vedkommende, hvis de nuværende udnyttelsesgrader opretholdes, og i øjeblikket er risikoen størst forbestandene af demersale rundfisk, som er af storkommerciel værdi.
From a biological point of view, the sustainabilityof a high number of stocks will be threatened ifthe current levels of exploitation are maintainedand, at present, this risk is highest for demersalround fish stocks which are of high commercialvalue.
Situationen er bedre for de pelagiske bestande.Bestandene af små pelagiske arter (sild, brisling,makrel, hestemakrel, ansjos og sardin) og af arter,der tages ved industrifiskeri (sperling og tobis), ergenerelt ikke gået tilbage i de seneste tyve år ognavnlig ikke i de seneste ti år.
The situation is better for pelagic stocks. Stocks of small pelagic species (herring, sprat, mackerel,horse mackerel, anchovy, sardine) and specieswhich support industrial fisheries (Norway pout,sandeels) have generally not deteriorated over thelast twenty years and especially not over the lastten years.
Andre bestande uden for de sikre biologiskegrænser
Other stocks outside safe biological limits
I øjeblikket er situationen for de fleste bestande ikke katastrofal.Men hvis den nuværende udvikling fortsætter,vil mange bestande bryde sammen.
Stocks for which scientific advicerecommends recovery plans
• Havtaske i Norskehavet og Nordsøen (IIa, Nordsøen)• Havtaske i det iberiske område (VIIIc, IX, X, CECAF)• Havtaske i de vestlige farvande (Vb, VI, XII, XIV)• Havtaske i området vest for Irland (VII)• Havtaske i Biscaya-bugten (VIIIabde)• Hestemakrel i det vestlige iberiske område(VIIIc, IX)• Hestemakrel i området vest for Skotland, vest for Irland og Biscaya-bugten (Vb, VI, VII, VIIIabde)• Glashvarre i Biscaya-bugten (VIIIabde)• Tunge i den vestlige del af Kanalen (VIIe)• Tunge i Norskehavet og Nordsøen (II, Nordsøen)• Tunge i Det keltiske Hav (VIIfg)• Rødspætte i Det Keltiske Hav (VIIfg)
• Anglerfish in Norwegian Sea and North Sea (IIa, North Sea)• Anglerfish in the Iberian region (VIIIc, IX, X, CECAF)• Anglerfish in western waters (Vb, VI, XII, XIV)• Anglerfish in the West of Ireland (VII)• Anglerfish in the Bay of Biscay (VIIIabde)• Horse mackerel in the western Iberian region(VIIIc, IX)• Horse mackerel in the West of Scotland, West of Ireland and Bay of Biscay (Vb, VI, VII, VIIIabde)• Megrims in the Bay of Biscay (VIIIabde)• Sole in the Western English Channel (VIIe)• Sole in the Norwegian Sea and the North Sea (II, N. Sea)• Sole in the Celtic Sea (VIIfg)• Plaice in the Celtic Sea (VIIfg)
• Blåhvilling (kombineret bestand, I-IX, XII og XIV)• Torsk i Kattegat• Nordlig kulmule i Nordsøen• Nordlig kulmule i Skagerrak og Kattegat• Nordlig kulmule i de vestlige farvande (Vb, VI, VII, XII, XIV)• Torsk i de nordvestlige farvande (Vb, VI, XII, XIV)• Torsk i Det Irske Hav (VIIa)• Torsk i de vestlige farvande (VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF)• Hvilling i Det Irske Hav (VIIa)• Jomfruhummer i Mar Cantábrico (VIIIc)• Jomfruhummer i det vestlige iberiske område (IX, X, CECAF)• Jomfruhummer i Biscaya-bugten (VIIIabde)• Tunge i den nordlige del af Biscaya-bugten (VIIIab)• Kuller i Det Irske Hav (VIIa)
• Blue whiting (combined stock, I-IX, XII and XIV)• Cod in Kattegat• Northern hake in the North Sea• Northern hake in Skagerrak and Kattegat• Northern hake in Western waters (Vb, VI, VII, XII, XIV)• Cod in North Western waters (Vb, VI, XII, XIV)• Cod in the Irish Sea (VIIa)• Cod in western waters (VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF)• Whiting in the Irish Sea (VIIa)• Norway lobster in the Cantabrian Sea (VIIIc)• Norway lobster in the Western Iberian region (IX, X, CECAF)• Norway lobster in the Bay of Biscay (VIIIabde)• Sole in the Northern part of the Bay of Biscay(VIIIab)• Haddock in the Irish Sea (VIIa)
DET FINANSIELLE INSTRUMENTTIL UDVIKLING AF FISKERIET
FINANCIAL INSTRUMENTFOR FISHERIES GUIDANCE
Oplysning til læserne:
Notice to readers
Denne brochure er blevet ajourført efter ændringerne af Rådets forordning (EF) nr.2792/1999 af 17.december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet
This brochure was updated following the amendments to Council Regulation (EC) No2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangementsregarding Community structural assistance in the fisheries sector.
Indledning ......................................................................................................
Introduction ...................................................................................................
Hvad laver FIUF?.............................................................................................
What the FIFG does........................................................................................
Hvor yder FIUF støtte?....................................................................................
Where the FIFG operates...............................................................................
Hvad kan FIUF finansiere?................................................................................9
What the FIFG can fund...................................................................................9
Justering af fiskeriindsats...........................................................................9
Adjustment of fishing effort........................................................................9
Fornyelse af fiskerflåden og udrustning eller modernisering af fiskerfartøjer........................................................13
Fleet renewal and equipment or modernisation of fishing vessels........13
Indvandsfiskeri.......................................................................................... 18
Fishing in inland waters...........................................................................18
Beskyttelse og udvikling af akvatiske ressourcer....................................20
Protection and development of aquatic resources..................................20
Udvikling af akvakultur...........................................................................24
Development of aquaculture....................................................................24
Forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter......26
Processing and marketing of fishery and aquaculture products...........26
Foranstaltning til opsporing og fremme af nye afsætningsmuligheder....28
Measures to identify and promote new market outlets..........................28
Gruppeinitiativer inden for fiskerierhvervet...........................................33
Measures by groups within the trade.......................................................33
Midlertidigt fiskeriophør ..........................................................................36
Temporary cessation of activities.............................................................36
Hvordan får man støtte fra FIUF (Det Forenede Kongerige og Irland)?.........39
How FIFG funding is allocated (UK and Ireland)..........................................39
Andre EU-støtteforanstaltninger for områder,der er afhængige af fiskeriet...41
Other Community measures to assist regions dependent on fishing............41
Omstillingsordninger................................................................................. 41
Conversion schemes..................................................................................41
Fiskeri og akvakultur er vigtige økonomiske aktiviteter i EU,især i visse kystområder,hvor der kun er begrænsede muligheder for at udøve alternative økonomiskeaktiviteter.Fiskeriet og akvakulturen bidrager til at forsyne EU-markedet,hvor dernu er tendens til,at efterspørgslen overstiger udbuddet.
Fishing and aquaculture are important economic activities in the European Union, in particular in coastal areas where there are few alternatives.They help to supply the European market,on which demand now tends to outstrip supply.
På grund af det alvorlige problem med stadigt færre fiskeressourcer og udfordringen fra den globaliserede økonomi gik man i EU allerede for flere år sideni gang med at omlægge fiskeriet,idet en sådan omlægning er af afgørende betydning for udnyttelsen af fiskeressourcerne på lang sigt og for genskabelse affiskeriets konkurrenceevne.
Faced with both the worrying problem of dwindling fish stocks and the challenge of a globalised economy,our fishing industry has,for some years now,been undergoing a process of change essential to the long-term exploitation ofresources and a return to competitiveness.
De fleste af de områder,der er afhængige af fiskeriet,kan desuden ansøge om støttefra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF) til omstilling og diversificering af erhvervsstrukturen.
To help with the conversion and diversification of their economic fabric,mostof the areas dependent on fishing can also apply for funding from the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF).
Hvad laver FIUF?
What the FIFG does
FIUF er en af EU’s fire strukturfonde.FIUF blev oprettet i 1993,hvor det afløsteen række tidligere strukturinstrumenter.
The FIFG is one of the European Union’s four Structural Funds.It was set up in1993,replacing a number of earlier structural instruments.
FIUF bidrager for det første til at virkeliggøre målene i den fælles fiskeripolitikved at støtte omstruktureringen i fiskeriet og for det andet til at styrke denøkonomiske og sociale samhørighed i EU ved at fremme udviklingen i kystom-råder,hvor fiskeriet tegner sig for en væsentlig del af erhvervslivet.
It contributes first of all to achieving the goals of the common fisheries policyby underpinning the restructuring of the sector and,secondly,to strengtheningeconomic and social cohesion within the Union by encouraging the development of coastal areas in which fishing is a major component of economic activity.
FIUF skal således gøre det lettere for fiskeriet at tage udfordringen i verdensøkonomien op,som den er i dag,sikre miljømæssigt bæredygtig og økonomiskrentabel udnyttelse af fiskeressourcerne,gøre det muligt at opretholde fiskerieti områder,hvor der kun er få økonomiske alternativer,og sikre,at forbrugerne i EU tilbydes et bredt udvalg af fiskevarer af høj kvalitet.
The FIFG is thus intended to:help the industry respond to the challenge ofpresent-day world economic conditions;guarantee environmentally sustainableand economically viable exploitation of fisheries resources;preserve fishing inregions where there are few economic alternatives;provide European consumers with a wide range of quality fishery products.
Foranstaltninger,der medfinansieres af FIUF,må under ingen omstændighedermedføre en forøgelse af fiskeriindsatsen.
Under no circumstances should measures co-financed under the FIFG contribute to increasing fishing effort.
FIUF-midlerne tildeles på grundlag af flerårige programmer — SPD’er (enheds-
FIFG resources are allocated on the basis of multiannual programmes — SPDs
De generelle regler for støtte fra FIUF er fastsat på EU-plan,mens selve projekterneudvælges af de enkelte medlemsstater.
While the general rules governing assistance from the FIFG are laid down at Community level,the projects themselves are selected by the Member Stateconcerned.
FIUF drives efter medfinansieringsprincippet:De enkelte medlemsstater skalstille offentlige midler til rådighed til medfinansiering af de enkelte projekter.Hvis der ydes EU-støtte til indtægtsskabende investeringer,skal støttemodtageren,som kan være en enkeltperson eller en gruppe,også selv bidrage finansielt.
The FIFG operates on a co-financing principle:the funding for each projectmust include government input from the Member State concerned.Moreover,if the Community assistance relates to revenue-generating investment,theremust be an own contribution from the recipient,who may be an individual ora group.
Ved at fremme udviklingen i de kystområder,der er afhængige af fiskeriet,bidrager FIUF til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i EU.
By encouraging the development of coastal areas that are dependent on fishing,the FIFG is helping to strengthen economic and social cohesion within the Union.
) Se glossar i bilaget.
) See Annex for glossary.
Den Europæiske Union: Strukturfondene 2000-2006: Mål 1-områder
European Union Structural Funds 2000–06 : Objective 1 areas
Mål 1Overgangsstøtte (indtil 2005)Overgangsstøtte (indtil 2006)Specialprogram
Objective 1Transitional support (until 2005)Transitional support (until 2006)Special programme
Hvor yder FIUF støtte?
Where the FIFG operates
Når det drejer sig om projekter i EU-områder med udviklingsefterslæb,dvs.regioner,der er støtteberettiget under strukturfondenes mål 1 (se kortet side 7),kan FIUF forhøje støtten.
Projects located in EU regions whose development is lagging behind (i.e.inregions eligible under Objective 1 of the Structural Funds (see map)) can qualify for additional aid.
Det bør bemærkes,at medlemsstaterne ikke nødvendigvis støtter og medfinansierer alle foranstaltninger,som er FIUF-støtteberettiget.
It should be noted that Member States do not necessarily support and cofinance all measures which are eligible for FIFG aid.
FIUF yder støtte i hele EU, og til projekter i EU-områder med udviklingsefterslæbydes der forhøjet støtte.
The FIFG operates throughout the Community, but grants additional assistance toprojects in EU regions whose development is lagging behind.
Hvad kan FIUF finansiere?
What the FIFG can fund
Justering af fiskeriindsats
Adjustment of fishing effort
Fiskerflådernes overkapacitet i forhold til de disponible ressourcer er årsagtil en lang række af de problemer,fiskeriet står overfor i dag.En af de vigtigsteopgaver for EU er derfor at hjælpe fiskeriet med at skabe en miljømæssigt ogøkonomisk bæredygtig ligevægt,så fiskerivirksomheder på lang sigt igen kanblive rentable,uden at fiskeressourcerne bringes i fare.Det betyder navnlig,at der skal træffes foranstaltninger,som gør det attraktivt at tage fiskerfartøjerud af flåden,så overskudskapaciteten nedbringes.
Many of the problems the industry is currently facing can be traced back tothe overcapacity of fishing fleets in relation to the resources available.Accordingly,one of the main priorities of the Union is to help the industryfind an environmentally sustainable and economically viable balance thatwill enable fishing firms to return to long-term profitability without jeopardising resources.This means,in particular,incentives for the removal of anumber of vessels from the fleet,with a view to reduce surplus capacity.
Der kan ydes offentlig støtte til tre typer foranstaltninger:
In all,three types of scheme are eligible for public assistance:
• ophugning af fartøjer
• scrapping of vessels;
• indtil den 31.december 2004 endelig overførsel af fartøjer til et tredjeland,også gennem oprettelse af blandede selskaber
• until 31 December 2004,permanent transfer to a non-member country,including through the creation of a joint enterprise;
• anvendelse af fartøjer til andre,ikke-kommercielle formål end fiskeri.
• reassignment of vessels to non-profitable purposes other than fishing.
Fartøjerne skal være mindst ti år gamle.Fartøjer,der overføres endeligt,ogsåsom led i blandede selskaber,skal være under 30 år gamle og have en tonnagepå over 20 BRT/22 BT.
A vessel must be at least 10 years old.In the case of permanent transfer,including in the framework of a joint enterprise,vessels must be less than 30years old and exceed 20 GRT/22 GT.
Endelig overførsel af fartøjer til et tredjeland,der ansøger om EU-medlem-skab,er ikke tilladt,ligesom overførsler hverken må krænke de internationaleregler for bevarelse og forvaltning af fiskeressourcer eller de sociale bestemmelser for fiskeres arbejdsvilkår.
Permanent reassignment to a non-member country may not involve a country which has applied for membership of the European Union,nor may itinfringe international rules on the conservation and management of fishstocks or the social provisions governing the working conditions of fishermen.
Permanent overførsel til et tredjeland er begrænset til lande,som Europa-Kommissionen har indgået fiskeriaftaler med.Kommissionen kan sag for sagindrømme undtagelser for permanent overførsel som led i blandede selskaber.
Permanent reassignment to a third country is restricted to countries withwhom the European Commission has concluded a fisheries agreement.Derogations may be granted by the Commission on a case-by-case basis forpermanent transfers in the framework of a joint enterprise.
Ordningen for oprettelse af blandede selskaber er blevet ændret på en rækkepunkter i forhold til ordningen i programmeringsperioden 1994-1999.FIUFyder ikke længere støtte til fællesforetagender,og støtten til blandede selskaberer blevet sat meget ned i forhold til tidligere (se nedenfor).
The rules applicable to setting up joint enterprises have undergone a number of changes compared with the 1994–99 programming period.Temporarypartnerships are no longer eligible for FIFG financing and there has been anappreciable reduction in the rates of assistance (see below).
For fartøjer,hvis fiskeriindsats skal reduceres med 25 % eller mere som følgeaf en genopretningsplan vedtaget af Rådet,kan der ydes en ophugningspræmie,der er 20 % højere end FIUF’s ophørspræmie.
Vessels whose fishing effort has to be reduced by 25 % or more,as a consequence of a recovery plan adopted by the Council,will be eligible for ascrapping premium that is 20 % higher than that available for decommissioning under the FIFG.
For at bidrage til at reducere overfiskning er der under FIUF også indførtoplægningsordninger,der dog skal bakkes op af ophørsordninger med tilsvarendevirkning på fiskeriindsatsen (se afsnittet om midlertidigt ophør).
To help reducing overfishing,the FIFG also provides for tie-up schemes,pro-vided that they are backed-up by decommissioning schemes of equivalenteffect on fishing effort (see the section on temporary cessation of activities).
Præmiestørrelse (efter fartøjsstørrelseskategori) (2
Scale of premiums (by vessel size group) (2
500 eller derover
500 and over
) Den øverste halvdel af skemaet (tonnage målt i BT i stedet for BRT) gælder for alle fartøjer fra 1.januar 2004 (1.januar 2000 for fartøjer med en længde mellem perpendikulærerne på over 24 m).
) The top half of the table (tonnage measured in GT as opposed to GRT) is applicable to all ves- sels with effect from 1 January 2004 (1 January 2000 in the case of vessels longer than 24metres between perpendiculars).
A = Finansielt bidrag fra EU (FIUF-støtte)B=Samlet offentligt bidrag (nationalt, regionalt, lokalt osv.) fra medlemsstaten
A=Financial contribution from the Community (FIFG assistance)B=Total national public financial contribution (central, regional, local, etc.)
Maksimal ophugningspræmie (efter fartøjsalderskategori)
Maximum scrapping premium (by vessel age group)
30 år eller mere
30 years or more
»Præmiestørrelse«, minus 22,5 %
‘Scale of premiums’, less 22.5 %
»Præmiestørrelse«, minus 1,5 % for hvert år over 15 år
See ‘Scale of premiums’‘Scale of premiums’, less 1.5 % for every year over 15
Maksimumspræmie for endelig overførsel
Maximum premium for permanent reassignment
Blandet selskab
Joint enterprise
Almindelig overførsel til et tredjeland
Simple reassignment to a non-member country
80 % af ophugningspræmie
80 % of the scrapping premium
30 % af ophugningspræmie
30 % of the scrapping premium
Overførsel til andre (ikke-kommercielle) formål end fiskeri
Reassignment to non-profitable purposes other than fishing
Fornyelse af fiskerflåden og udrustning eller modernisering af fiskerfartøjer
Fleet renewal and equipment or modernisation of fishing vessels