natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I de lande, der ansøger om medlemskab af EU, gennemføres EIB’s aktiviteter inden forrammerne af EU’s program for bistand tilansøgerlandene med henblik på at forberedederes optagelse i EU, navnlig ved at finansiereinvesteringer, der sigter mod integrationen afderes infrastruktur i EU’s og ved at bistå småog mellemstore virksomheder.
In the countries that are candidates for EUmembership, the EIB's activities are conducted within the framework of the EU programme to help the candidate countries toprepare for accession, in particular by financing investment aimed at integrating their infrastructure with that of the EU and by assisting SMEs.
Når det er muligt, samfinansieres projekter med andre insti-
Whenever possible, projects areco-financed with other institutions. The EIB's
Banken underskrev i 2002 11 långivningskontrakter i de central- og østeuropæiske landesom led i Rådets afgørelser om et samletbeløb på 500 mio. EUR til tre lande.
In 2002 the EIB signed 11 loan contracts incentral and eastern Europe in the frameworkof the Council decisions for an aggregateamount of EUR 500 million in three countries.
Størstedelen (77%) gik til Rumænien, mens 17%gik til Bulgarien og resten til Slovakiet.
The majority (77 %) went to Romania,with 17 % to Bulgaria and the remainder to Slovakia.
EIB's långivning i 2002 inden for rammerne af Rådets afgørelser, pr. område og sektor (
EIB lending in 2002 in the framework of the Council’s decisions by area and sector (1
Indgåedelån i alt
Industryand services
Central- og østeuropæiske lande
Central and eastern European countries
0 ALA-lande
0 ALA countries
) Lån med fællesskabsgaranti.
) Loans with Community guarantee.
Banken underskrev i 2002 otte långivningskontrakter med Balkanlandene som led i Rådets afgørelser om et samlet beløb på 425mio. EUR til tre lande.
In 2002, the EIB signed eight loan contractsin the Balkans in the framework of the Council decisions for an aggregate amount of EUR425 million in three countries.
Størstedelen (64%)gik til Forbundsrepublikken Jugoslavien,mens 31% gik til Kroatien og resten til Bosnien-Hercegovina.
The majority(64 %) went to the Federal Republic of Yugoslavia, with 31 % to Croatia and the remainder to Bosnia and Herzegovina.
I Middelhavsområdet indgik EIB i 2002 aftaler om 17 lån i syv lande til en samlet værdi af1 401 mio. EUR.
In the Mediterranean region, the EIB signed17 loans in 7 countries in 2002 for a total of EUR 1.401 million.
Lån til projekter i Tyrkiet tegnede sig for ca.29% af den samlede långivning, mens Algeriet, Marokko og Egypten tegnede sig for yderligere 51%.
Loans for projects in Turkey accounted forsome 29 % of overall lending, while Algeria,Morocco and Egypt together absorbed a further 51 %.
EIB indgik aftaler om tre lån til en samletværdi af 144 mio. EUR i tre lande i Asien og Latinamerika.
The EIB signed three loans for an overallamount of EUR 144 million in three countriesof Asia and Latin America.
Herudover blev der ydet et lånpå 30 mio. EUR til Centralamerika.
In addition, a loanof EUR 30 million went to Regional Central Amercia.
I Den Sydafrikanske Republik underskrevbanken en långivningskontrakt til et samletbeløb på 50 mio. EUR.
In the Republic of South Africa the EIBsigned one loan contract for an aggregateamount of EUR 50 million.
Kommissionens budget dækker yderligere65% af et maksimumsbeløb på 600 mio. EURtil Tyrkiet (Terra), for hvilket der ikke blevanmodet om risikodeling.
The Commission budget covers, furthermore,65 % of a maximum amount of EUR 600 million to Turkey (TERRA) for which no risksharing was asked.
EIB undertegnede i tredje år af dens nye mandat låneaftaler for i alt 2 550 mio. EUR, hvilket bringer det samlede beløb under dens nyemandat op på 7 577 mio. EUR, svarende til38,9% af loftet med en risikodeling svarendetil 19,3% af de indgåede lån.
During the third year of the new mandate, the EIB signed loan agreements for a total of EUR 2.550 million, bringing the total amountin the new mandate to EUR 7.577 million corresponding to 38.9 % of the ceiling, with risksharing equivalent to 19.3 % of the loanssigned.
Rådet traf i 1999 afgørelse om en generel forlængelse på syv år af Fællesskabets garantifor EIB’s långivning uden for EU.
For the special guarantee programme TERRA, the total amount of signed loanagreements is EUR 450 million.
I forbindelse med det særlige garantiprogram Terra er det samlede indgåede lånebeløb på450 mio. EUR.
In 1999, the Council decided on a general renewal of the Community guarantee for EIBloans outside the EU for a period of sevenyears.
Indgåede lån
Total amountsof loans signed (1)
Indgåede lån med risikodeling(mio. EUR) i alt (1)(mio. EUR)
(million EUR)
Hidtidig opnåetrisikodeling i %(i forhold til loftet for mandatet)
Percentage ofrisksharing achievedto date (relative tomandate ceiling)
Fællesskabet og Balkanlandene
CEEC’s and Balkans
) Minus annulleringer for 60 mio. EUR for Fællesskabet og Balkanlandene.)
) Less EUR 60 million cancellations CEECs and Balkans.)
Uden for aftale om risikodeling.
Outside of the risksharing agreement.
Det skal bemærkes, at 65% af garantien er beregnet ud fra mandatets kombinerede beløb plusloftet for Terra, dvs. 20 060 mio. EUR.
It should be noted that the 65% ceiling of the guarantee is calculated from the combinedamount of the mandate plus the TERRA ceiling, i.e. EUR 20 060 million.
Finansforvaltningerne har åbnet konti hosmedlemsstaternes finansforvaltninger, centralbanker og forretningsbanker.
Bank accounts may not run into debit.
Alle betalingerog overførsler mellem Kommissionens kontisendes elektronisk i SWIFT- eller Edifact-for-mat.
All payments and transfers between the Commission's accounts are sent electronicallyin SWIFTor Edifact format.
I 2002 blev der foretaget mere end 1,2 millioner udbetalinger.
In 2002, more than 1.2 million payments wereexecuted.
Kontantkontiene skal føres i overensstemmelse med forordning nr. 1150/2000 om egneindtægter af enten medlemsstaternes finansforvaltning (Finansministeriet) eller centralbank og anvendes til overførsel af egnemoms- og BNI-indtægter og traditionelle egneindtægter (told, landbrugs- og sukkerafgifter).
Most of the Commission's payments for the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) as well as some other payments to government entities are madethrough these accounts.
Saldoen på kontantkontiene afhænger af udog indbetalingerne, der ikke er spredt ensartetover året.
The balance on the treasury's accounts depends on payments and receipts, which arenot spread equally over the year.
Dette skyldes især de store EUGFL-udbetalinger til medlemsstaterne i januar ogfebruar (mere end 50% af det respektive budget).
This is particularly due to high EAGGF payments to Member States in January and February (morethan 50 % of the respective budget).
For at have tilstrækkelige midler til disseudbetalinger kan Kommissionen fra medlemsstaterne opkræve yderligere forskud på deegne indtægter, der derefter reguleres senerepå året.
In orderto have sufficient funds for these payments,the Commission is entitled to make additionalcall-ups from Member States for advances onown resources, which then have to be regularised later in the year.
Næsten alle betalinger foregår i euro, selv tilmodtagere i tredjelande.
Almost all payments are denominated in euro,even if paid to beneficiaries outside the European Union.
Da alle betalingsbevillinger imidlertid ikkeblev udnyttet hverken i 2001 eller 2002, varder ved slutningen af begge år et betydeligtkasseoverskud på kontiene, hvilket medførte,at der ikke blev foretaget en yderligere opkrævning i 2002 og kun en mindre opkrævning i 2003.
However, due to the fact that in neither 2001nor 2002 all payment appropriations wereused, a substantial cash position remained onthe accounts at the end of both years, resultingin no additional call-up in 2002 and only aminor one in 2003.
Euroens indførelse har betydet en forenklingaf bankstrukturen og ført til lukningen afmange konti.
The introduction of the euro has allowed asimplification of the banking architecture andthe closure of many accounts.
Slutsaldoen i 2001 (15 mia. EUR) blev derefter ført tilbage til medlemsstaterne ved hjælpaf et tillægs- eller ændringsbudget i 2002,hvilket medførte en nedsat opkrævning afegne indtægter.
The final result of 2001 (EUR 15 billion) wasrefunded to Member States by way of anamending and supplementary budget in 2002,reducing the own resources call-up.
Det er normalt centralbankerne, der foretagervekseltransaktionerne mellem euro og andremedlemsstaters valutaer.
Exchange operations between the euro andother Member State currencies are normallymade by central banks.
Kommissionen har åbnet en særlig rentebærende konto til midlertidig indsættelse af debøder som følge af overtrædelser af konkurrenceretten, som virksomhederne anfægter for EF-Domstolen.
Once a month, transfers between the Commission's Treasury and central bank accounts indifferent Member States are executed in orderto make sure that on these accounts there is a
Månedlige indtægter og betalinger i 2002
Income and payments in 2002
Egne BNI-indtægter
GNI-based resources
Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2002 (Betalinger)
Community expenditure from 1958 to 2002 (Out-turn in payments)
Det almindelige budget EUGFL, Garantisektionen Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen— EFRU— ESF
General budget EAGGF-Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF-Guidance Section— ERDF— ESF
Forskning Foranstaltninger udadtil Administration Refusioner og andet
Research External action Administration Repayments and other
Det almindedlige budget — I alt
General budget — Total
TABEL4 (fortsat)Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2002 (Betalinger)
TABLE4 (continued)Community expenditure from 1958 to 2002 (Out-turn in payments)
Det almindelige budget EUGFL, Garantisektionen Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen— EFRU— ESF— Samhørighedsfonden— FIUF— Afslutning af tidligere programmer
General budget EAGGF Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF Guidance Section— ERDF— ESF— Cohesion Fund— FIFG— Completion of earlier programmes
Det almindelige budget — I alt
General budget — Total
Det almindelige budget EUGFL, Garantisektionen Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen— EFRU— ESF
General budget EAGGF Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF Guidance Section— ERDF— ESF
TABEL5 (fortsat)Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2002 (Betalinger)
TABLE5 (continued)Community expenditure from 1958 to 2002 (Out-turn in payments)
General budget Det almindelige budget Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen— EFRU— ESF— Samhørighedsfonden— FIUF— Afslutning af tidligere programmer
General budget EAGGF Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF Guidance Section— ERDF— ESF— Cohesion Fund— FIFG— Completion of earlier programmes
Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2002 (løbende priser)
Community expenditure from 1958 to 2002 (at current prices)
EKSF, EUF og andet Forskning Foranstaltninger udadtil Administration Strukturfondene EUGFL, Garantisektionen
ECSC, EDF and miscellaneous Research External action Administration Structural Funds EAGGF-Guarantee Section
Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2002
Community expenditure from 1958 to 2002 (%)
Fællesskabets udgifter i forhold til medlemsstaternes samlede budgetter og Fællesskabets BNP
Community expenditure in relation to the total of Member States’budgets and Community GDP
Fællesskabets samlede udgifter (2002-priser) (mio. EUR)
Total Community expenditure (2002 prices)(million EUR)
Fællesskabets udgifter i % af medlemsstaternesoffentlige udgifter
Community expenditure as percentage of public expenditure in Member States
Fællesskabets udgifter i alt (mio. EUR)(inkl. EKSF, Euratom og EUF)
Total Community expenditure (EUR million)(including ECSC, Euratom and EDF)
Fællesskabets samlede udgifter (2002-priser)(mio. EUR)
Total Community expenditure (2002 prices)(EUR million)
Fællesskabets udgifter i % af medlemsstaternes offentlige udgifter
Community expenditure as percentage of public expenditure in Member States
Udgifter i % af Fællesskabets BNPUdgifter pr. indbygger (EUR)Udgifter pr. indbygger (2002-priser)
Expenditure as percentage of Community GDPExpenditure per capita (EUR)Expenditure per capita (2002 prices)
Fællesskabets indtægter fra 1971 til 2002
Community revenue from 1971 to 2002
Indtægt
Amount
Told Moms Fjerde indtægt Diverse
Customs duties12 508.6VAT39 183.2Fourth resource14 191.2Miscellaneous 7 249.5
) Fra 2002 er den samlede UK-rabat medtaget under BNI-indtægter og ikke under momsindtægter (samlet beløb: 148,2 mio. EUR).
) As from the year 2002 the sum of the UK rebate payments are recorded under the GNI and not under the VAT resource in the table above (amounting to euro 148.2 million).
EF-institutionernes personale fra 1969 til 2002
Staff of the Community institutions from 1969 to 2002
Rådet Kommissionen herunder: Drift
Parliament European Ombudsman European data protection supervisor Council Commission
Oversigt over egne indtægter for hver medlemsstat fra 1993 til 2002
Summary of own resources by Member State from 1993 to 2002
UDDRAG AF DET FORELØBIGE KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB FORDEN EUROPÆISKE UNION
EXTRACT FROM THE CONSOLIDATED ACCOUNTS OF THE EUROPEAN UNION (provisional)
UDVIKLINGEN I DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERSREGNSKABER
DEVELOPMENT OF THE EUROPEAN COMMUNITIES’ACCOUNTING SYSTEM
Der vil på det nævnte tidspunkt blive anvendtet dobbelt system. Medens kasseregnskabsprincippet stadig vil blive anvendt for budgetregnskabet, vil periodiseringsprincippet fra2005 blive anvendt for det almindelige regnskab.
Adual system will be introduced on this date.While the budget accounts will still be subjectto the cash principle, the general accounts willbe fully fledged accrual accounts from 2005.
Mens der før var tale om en simpel registrering af gennemførelsen af budgettet, gårudviklingen nu i retning af en mere dynamiskog omfattende regnskabsmæssig behandling,som giver oplysninger om de økonomiske, finansielle og formuemæssige konsekvenser afbudgettets gennemførelse.
As an information system, public-sector accounting has substantially broadened its objectives from a mere record of budget execution to a more dynamic and completemanagement, setting out the economic, financial and asset/liability implications whicharise.
I de sidste år har det været nødvendigt at modernisere De Europæiske Fællesskabers regnskaber med henblik på at gå fra et regnskabssystem med hovedvægten på en beskrivelse afudgifts- og indtægtstransaktionerne på budgettet efter »cash basis«-regnskabsprincippet (kasseregnskabsprincippet) til et omkostningsregnskab, som har til formål at beskrive Fællesskabernes økonomiske stilling merefuldstændigt og viser alle deres tilgodehavender, fordringer og gældsposter samt regnskabs-åretsindtægts- og udgiftsposter. Kommissionen har derfor forpligtet sig til gradvis at følgemed den udvikling, der er i gang i mange stater, og som en række internationale instanser,såsom IFAC (1) og OECD, anbefaler.
In recent years, it has emerged that the European Communities’accounts needed to bemodernised to change from a system of accounts focusing on a mere cash-based description of budget expenditure and revenue operations to a system based on assets andliabilities with the objective of presenting the Communities’ financial situation in a morecomprehensive form, showing all its assets,entitlements and debts as well as the expenditure and revenue for the financial year.
Kommissionens meddelelse af 17. december2002 om modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem omhandler deforanstaltninger, der er nødvendige for denregnskabsmæssige reform, tidsplanen herforsamt de tilsvarende midler.
The Commission communication of 17 December 2002 on the modernisation of the accounting system sets out the measures,timetable and resources needed for the reformof the accounts. Anew accounting frameworkwill be drawn up.
Der vil såledesblive fastlagt en ny regnskabsmæssig ramme.Regler og metoder vil, når det gælder den offentlige sektor, blive baseret på internationaltaccepterede standarder — dvs. IPSAS-stan-darderne — og når det gælder regnskabstransaktioner, der endnu ikke er dækket, på IAS-standarderne.
The rules and methods applicable will be based on International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) and, foraccounting transactions which are not yet covered, on the International Accounting Standards (IAS).
De vil blive forelagt et udvalgfor regnskabsstandarder, som skal afgive enuafhængig faglig udtalelse. Den udløsende begivenhed for hver transaktion vil blive defineret, og it-arkitekturen vil blive revideret for atsikre, at hver regnskabsbegivenhed er fuldt udregistreret ved kilden.
They will be subject to the opinion of an accounting standards committeeproviding independent professional guidance.The critical event for each transaction will bedefined and the information architecture willbe reviewed to ensure that each accountingevent is fully registered at source.
Årsregnskabet vil derefter kunne udarbejdes automatisk.
The financial statements can then be produced automatically.
Den interne kontrol i hvert generaldirektorat vil bliveudvidet til også at omfatte de regnskabsmæssige aspekter.
Each DG’s internal control will be extended to the accounting aspects.
Endelig vil konsolideringensomfang blive udvidet.
Finally, thescope of consolidation will be extended.
En række beslutninger, der blev truffet i 2002,bevirker, at Fællesskaberne fra regnskabsåret2005 vil være førende, når det gælder de internationale bestræbelser for modernisering afregnskabsmetoder.
Anumber of decisions taken in 2002 willplace the Communities in the forefront of theinternational movement towards modernisation of the accounts from 2005.
Det skal dog understreges, at Kommissionenallerede har forudset denne reform, og at den ide senere år har anvendt elementer baseret påperiodiseringsprincippet i forbindelse med udarbejdelsen af årsregnskabet, uden at de tilsvarende standarder endnu har kunnet anvendes fuldt ud.
However, the Commission has anticipated thisreform and already introduced elements of accrual accounting in the presentation of the financial statements in recent years, without yetbeing able to apply the corresponding standards in full.
Den nye finansforordning (2) fastlægger de store linjer i den nye regnskabsramme for De Europæiske Fællesskaber, der skal gælde fra2005.
The new financial regulation (2) lays down thebroad outlines of the new accounting framework for the European Communities from2005.
Finansforordningens overgangsbestemmelser omfatter den generelle regel, at bestemmelserne i forordningens første del, afsnit VII — Regnskabsføring — skal finde anvendelse gradvist, afhængigt af de tekniske muligheder, således at de får fuld virkning forregnskabsåret 2005.
The transitional provisions of the financial regulation include the general rule thatthe provisions of Title VII of Part One — Accounting — shall apply gradually dependingon technical possibilities in order to be fullyeffective for the budgetary year 2005.
Denne gradvise anvendelse gælder specielt for de nye principper forinstitutionernes regnskabsføring.
Thisgradual application relates, in particular, tothe new principles governing the institutions’accounts.
Regnskabsførerens tjenestegrene er nødt til at benytte sig af oplysningeruden for regnskabet i de forskellige generaldirektorater, både for at fuldstændiggøre balancen og for at udarbejde bilagene til den.
In 2000 and 2001, a special effort was madeto improve the reliability of the informationon fixed assets, inventories, the list of financial intermediaries, the valuation of entitlements and officials’pension rights.
Denne fremgangsmåde blev fortsat og uddybet i 2002.
This approach was continued more intenselyin 2002.
Præsentationen af årsregnskaberneog de forklarende bemærkninger blev udvidet,der blev medtaget nye elementer på balancenog uden for balancen, værdiansættelsen afdeltagelsen i EIF blev bragt i overensstemmelse med IPSAS-standarderne, og konsolideringsprocedurerne blev forbedret.
The presentation of the annual accounts and the explanatory notes have beensupplemented, new balancesheet and offbalancesheet items have been included, the valuation of the shareholding in the EIF has beenbrought into line with IPSAS and the consolidation procedures have been improved.
Finansforordningens artikel 124 omhandler deregnskabsprincipper, der skal anvendes vedopstillingen af årsregnskaberne, dvs.:
Article 124 of the financial regulation sets outthe accounting principles for drawing up thefinancial statements:
Formålet med årsopgørelserne bør være atpræsentere institutionernes forskellige aktiviteter, at forklare deres finansieringsbetingelserog endelig at give oplysning om, hvordan deunderliggende transaktioner er gennemført.
The aims of a financial statement should be todescribe the nature and range of an institution’s activities, explain how it is financed andsupply definitive information on its operations.
• kontinuitet i regnskabsmetoderne
• consistent accounting methods;
• anvendelse af sammenlignelige oplysninger
• comparability of information;
• væsentlighed
• materiality;
• indhold frem for formalia
• reality over appearance;
• forsigtighedsprincippet.
• prudence.
Ud over at informere skal årsopgørelserne forat give et retvisende billede opfylde kravetom, at informationerne skal være overskuelige, forståelige, relevante og sammenligneligemed andre regnskabsår. Det har også væretudgangspunktet for dette dokument.
If they are to present a true and fair view, financial statements must not only supply relevant information, but do so in a clear andcomprehensible manner which allows comparisons between financial years.
Ikke desto mindre fremgår det af finansforordningens overgangsbestemmelser, at disseprincipper skal finde anvendelse gradvist, afhængigt af de tekniske muligheder, således atde får fuld virkning for regnskabsåret 2005.
The accounting system of the European institutions comprises general accounts and budget accounts. These accounts shall be kept ineuro and on the basis of the calendar year.
EU-institutionernes regnskaber består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab.Regnskaberne føres i euro og på basis af kalenderåret.
However, the transitional provisions of the financial regulation indicate that these principles will apply gradually depending on technical possibilities in order to be fully effectivefor the budgetary year 2005.
Budgetregnskabetgiver mulighed for at følgebudgettets gennemførelse i detaljer.
The budget accounts give a detailed picture ofthe implementation of the budget.
Det gældende princip for dette regnskab er et ændret»cash basis«-regnskabsprincip (1).
They arebased on the modified cash accounting principle (1).
Det almindelige regnskabviser alle regnskabsårets udgifter og indtægter og har til formål atvise formuestillingen i form af en balance pr.31. december i det pågældende regnskabsår.
The financial statements take account of certain elements of the principle of prudence andaccrual accounting such as value adjustmentsfor entitlements, depreciation and the entry ofcarry-overs in the accounts as charges anddebts for the financial year.
Årsregnskabet vilgradvis blive udviklet, således at periodiseringsprincippet vil være fuldt ud anvendt for2005.
The general accounts show all expenditureand revenue over the financial year and aredesigned to establish the financial position inthe form of a balance sheet at 31 December ofthat year.
(1) Enkelte punkter, såsom fremførte bevillinger og fastlæggelse af fordringer, bevirker, at dette princip adskiller sig fra det almindelige kasseregnskabsprincip.
(1) This differs from cash-based implementation because of elements such as carryovers and the establishment of entitle- ments.
— Bevillinger, der fremføres, og hvoraf endel svarer til forpligtelser i nationale valutaer omregnet til euro til de månedlige de-cember-kurser. Det samlede beløb i eurofor disse bevillinger til fremførelse kanikke senere opskrives.
— appropriations carried over, some of whichare to cover commitments in national currencies converted into euro at the monthlyaccounting rates for December; the totalamount in euro of appropriations carriedover cannot be subsequently revalued;