natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På topmodet i Amsterdam blev der imid­lertid også gjort store fremskridt med hen­syn til at styrke kønnenes ligestilling, idet denne er blevet ophøjet til at være en af den nye traktats principsager og dermed en af målsætningerne for Unionens virke.
But Amsterdam was also the occasion for making serious progress in strengthening equality of opportunity between women and men. Equality has become one of the principles of the Treaty and one of the goals of Union action.
Der må fortsat arbejdes for at sikre ligestillingen i al­
The Union must pursue the achievement of equality in all its poli­cies.
Redaktionen har ordet
Marcelino Oreja
Det er ikke længere nok at give kvinder og mænd den samme Ion for det samme arbej­de, som det allerede blev foreskrevet i EF­traktaten fra 50'erne. Der må også sættes ak­tivt ind for at opveje eller fjerne hindringer­ne for ligestilling. Med Amsterdamtraktaten
Editorial make the salaries of men and women equal for the same work, as the EC Treaty already stipulated in the 1950s, but it is also neces­sary to make provision for actions to com­pensate for or to eliminate the obstacles to equality.
Hvad er der sket med den unionstraktat, der blev opnået enighed om i Amsterdam?
What has happened to the Treaty agreed in Amsterdam?
I dette nummer besvarer vi det hyppigt stillede spørgsmål ved at fokusere på, hvordan det står til med den nye traktat, og vi analyserer dens følgevirkninger ud fra et ligestillingssynspunkt.
We are answering this frequently asked question by dedicating this newsletter to the state of play of the new Treaty and analysing its impact in the context of equal opportunities between women and men.
af Teresa Freixes Sanjuán, der er professor i forfatningsret, rådgiver for
Women in the new European society
På denne baggrund og i lyset af den nye unionstraktat, der blev vedtaget på topmodet i Amster­
, changes are shaping the future design of Europe, which is in the process
N dam, består en vigtig udfordring i at se nærmere på vor samfundsmodel og på kvindens rolle i det nye, europæiske samfund.
kof reforming its structures. Against this background, and in the light of
Efter de langvarige forhandlinger, der blev star­tet i Torino i marts 1996, endte Regeringskonfe­rencen med,at der i juni 1997 blev vedtaget en ny unionstraktat i Amsterdam. I oktober samme år undertegnede de 15 stats­ og regeringsledere of­ficielt traktatteksten, som derefter skulle ratifice­res af de enkelte medlemsstater.
After lengthy negotiations opened in Turin in March 1996, the Intergovernmental Conference (IGC) came to an end with the adoption, at the June 1997 Summit, of a new Treaty in Amsterdam.
Proceduren er nu indledt i de fleste EU­lande og håbes at blive af­sluttet tidsnok til, at traktaten som planlagt vil kunne træde i kraft i begyndelsen af 1999.
These procedures have now started in the majority of Member States and it is hoped that they will be completed in time for the Treaty to enter into force as planned in early 1999.
ling i de kommende euro­deltagerlande ­vil tillade en hojere grad af social samhørig­hed i et Europa på vej ind i et nvt årtusin­de.
the new Treaty approved at the Amsterdam Summit, the main challenge is to examine the model of society and, at the same time, the role of women in the new European society.
Som endnu en forberedelse af fremtiden har vi vedlagt et spørgeskema med det formål at danne os en klarere mening om, hvad I som læsere for­venter af Europas Kvinder Nyhedsbrev.
Also with a view to the future, enclosed is a survey designed to establish a clearer idea of what our readers expect from the Women of Europe Newsletter.
Jeg vil derfor være jer meget taknemmelig, hvis I vil bruge nog­le få minutter på at udfylde skemaet og returnere det til os.
I would therefore be most grateful if you could take a few minutes to complete and re­turn it to us. ·
Den 2. oktober 1997 modtes de 15 FU­landes stats­ og regeringsledere i Amsterdam tor at undertegne den ændrede udgave at Traktaten om Den Europæiske Union.
On 2 October 1997, the Heads of State and Government of the Fifteen Member States met in Amsterdam to sign the amend­ed version of the Treaty on European Union.
Re­geringskonferencens arbejde havde resulte­ret i en ny traktat, der kom til verden under særdeles vanskelige betingelser for dem, der forte de forudgående forhandlinger.
The work of the Intergovernmental Conference had culminated in a new Treaty which emerged under radically different circumstances from those marking the ne­gotiations that had led up to it.
Der var sket et regeringsskifte i flere europæiske lan­de, bl.a. i Storbritannien og i Frankrig, og der matte kæmpes for at få inddraget de so­ciale problemer, ikke mindst arbejdsloshe­den, i den nye traktat. Herved skulle det bli­ve muligt at vedtage politiske retningslinjer med sigte på at finde en losning, der ­ skont afhængigheden af den økonomiske udvik­
There had been a change of government in several Eu­ropean countries, notably the United King­dom and France, and a struggle was under way to include social problems, particularly unemployment, in the new Treaty.
Kvinderne kom i den anledning til orde under Regeringskonferencen, hvor de hen­stillede om, at FU's internationale forplig­telser (fra Beijing øg ŒDAW) blev indbe­fattet i tien nye traktat.
Within this context, women managed to make their voices heard during the IGC, calling for the inclusion in the new Treaty of the European Union's international com­mitments (Beijing, CEDAW).
Gl kvinde er nyhedsbrev
it Guron e newsletter omen o,
Der blev taget en række initiativer for at sikre, at princippet om kønnenes ligestil­ling kom til at stå sort på hvidt i teksten.
Women in quality employment and professional activi­ty, consisting of positive action for the un­der­represented sex.
konference med henblik på at indlede en re­form af EU­institutionerne.
Member States have started to ratify the Treaty by vote in the national parlia­ments or by referendum, depending on each nate in the reform of the Treaty.
medlemsstaterne overholder bestemmelser­ne.
The criticisms below).
Medlemsstaterne er bundet af Amsterdamtraktatens bestemmelser om ligestilling
If ratified, the Treaty will pave the » · way for the launching of negotiations to en­ »
For kvinder i hele Europa, såvel nuværen­de som kommende EU­lande, udgør de li­gestillingsbestemmelser, der blev godkendt på topmødet i Amsterdam, et yderst vigtigt lovskelet for fremskridtet i retning af reel li­gestilling.
However, several aspects of the way in initiatives were taken with a view to ensur­ing that equality between men and women was included in the text.
tioner, som medlemsstaterne har til fælles.
large the Union to countries in Central and which the Treaty of Amsterdam recognises Eastern Europe.
Tilsvarende indgår de bestemmelser om økonomiske og sociale rettigheder, som er indeholdt i protokollen om social­ og ar­bejdsmarkedspolitikken ("Den Sociale Pro­tokol"), nu som en del af selve traktattek­sten.
Later, when the fifteen * equality and non­discrimination have been
Anerkendelse af ligestilling er også juridisk vigtig
However, the demands by women were not confined to asking for the inclusion of m
Disse krav blev udtrykt via forskellige sociale organisationer og offentlige institutioner i hensigt om at få regeringerne til at ændre traktaten, således at den kunne bidrage til at mindske det demo­kratiske og rettighedsmæssige efterslæb, som EU­institutionerne selv havde erkendt.
Member States have grown to twenty, an­other Intergovernmental Conference will have to be convened to initiate a new re­ equality in the new Treaty.
Eftersom Domstolen har til opgave at sik­re overholdelsen af fællesskabstraktaterne, må den nu basere sine afgørelser på den nye juridiske situation, der følger af ligestillings­ bestemmelserne i Amsterdamtraktaten.
Other concerns a included respect of human rights in the e form of the Union's institutions.
Kvindegrupper har som helhed forkastet, at forbudet mod kønsdiskrimination er med­taget i artiklen om diskrimination af mino­ritetsgrupper. Den omstændighed, at køn­nenes ligestilling ikke i egentlig forstand stadfæstes som en fundamental rettighed, er endnu et svagt punkt ved Amsterdamrefor­men.
Union, citizenship problems, the recogni­ ■ tion of social rights, the reinforcement of · For women throughout Europe, both in democracy, the rejection of racism and * the countries forming part of the Union xenophobia, and the need to put an end to trafficking in persons and offences against and in those that will eventually join, the provisions on equality between men and m children.
De forslag, der blev fremsat fra Konfe­rencen af parlamentsudvalg med ansvar for ligestillingspolitik i Europa­Parlamentet og i medlemsstaterne samt fra Den Europæiske Kvindelobbys side, lagde op til meget mere, end hvad der faktisk blev opnået.
These demands were channelled „, women approved at the Amsterdam through various social organisations and · Summit are an extremely important public institutions, the aim being to get the ■ legal framework for progress to wards real equality.
Unionsborgerskab og menneskerettigheder
Innovative features
Medlemsstaternes dommere har faktisk pligt til at videregive sådanne sager, hvis der skal afsiges en uopsættelig kendelse, dvs. en dom, som ikke kan appelleres.
Governments to reform the Treaty on Euro­ " pean Union in such a way as to reduce the democratic and legitimacy deficit acknow­ledged by the European institutions them­ , selves.
Kønnenes lige­stilling er en uundværlig hjørnesten i denne struktur.
The new situation in the wake of the Amsterdam Treaty
På samme måde er medlemsstaternes lov­givere bundet af fællesskabsretten. De natio­nale parlamenter må ikke vedtage love i modstrid med EF­lovgivningen.
The changes occurring in the European Union, which concern economic structures in particular, are demonstrating very clearly just how important it is to move towards .
Vedtagelsen af, at ligestillingsarbejdet skal være en af Unionens fundamentale opgaver, og måden hvorpå traktatens forskellige ar­tikler giver regler for kønnenes ligestilling (se side 4), markerer nogle milepæle i det nye Europa.
The adoption of equality as a fundamental task of the European Union and the way in which the various ar­ticles of the Treaty regulate equality between men and women (see page 4) are land­marks in the new Europe.
Før Amsterdam­topmodet blev ligestillingen fra EU­side kun opfattet som et spørgsmål om ligeløn.
Be­fore Amsterdam, equality was better political coordination and greater so­seen solely from the point cial cohesion.
Fra den­ne indskrænkede status er "sagen" blevet ophøjet til et fælles EU­an­liggende.
There are even calls for the * of view of equal pay.
Amsterdamtrakta­tens ordlyd har gjort "Borgernes Europa" til et centralt emne i debatten om, hvad det vil sige at være EU­bor­ger.
From these narrow con­fines it has emerged to be­ a drafting of a European Constitution, with all the implications this would entail.
Alle EU­institutionerne og medlemsstaternes myndigheder er gensidigt bundet af de afta­ler, der blev indgået på topmodet i Amster­dam.
In thiscontext, the reform of the Treaty on Euro­
Nyt grundlag for Domstolens beskyttelse af ligestilling
, come one of the Commu­ severely criticised.
Hvis traktaten ratificeres afalle medlemsstater, vil den bane vejen for forhandlingerne om at udvide EU med et antal lande i Central­ og Østeuropa.
It is ob­vious, for example, that the proposals by the Conference of Par­liamentary Committees responsible for equal op­portunities policy in the Member States and in the European Parliament and those by the Euro­pean Women's Lobby were far more ambitious than what was actually achiev­ed.
Senere, når de 15 medlemsstater er blevet til 20, vil der skulle afholdes en ny Regerings­
Despite the progress made, there is still a long way to go before equality becomes reality at all levels.
De tre instanser må ikke vedtage nogen form for EU­politik uden hensyntagen til traktatens bestemmelser.
pean Union must permit the reinforcement « nity's tasks.
Der vil ikke længere kunne bruges argumenter af den art, der blev fremført for at skære ned på be­villingen til "Fællesskabets fjerde handlings­program om lige muligheder", nemlig at kønnenes ligestilling ikke havde en tilstræk­kelig høj juridisk rang til at berettige det oprindeligt afsatte beløb.
The European of democracy and underpinning of legiti­ a Union can now combat all macy in the new Europe that is emerging. * forms of discrimination Equality between men and women is an in­ * based on sex, racial or eth­ dispensable keystone in this structure.
Selv om Amsterdam­topmødets resultater ikke fuldt ud imødekommer kvindernes forhåbninger, er den kendsgerning, at lige­stillingsprincippet nu indgår i traktatteksten, et afgørende fremskridt for den europæiske integration.
Practical mea­sures have been laid down to promote equality in so­cial policy and in relation to ratification of the Treaty of Amsterdam.
Amsterdamtraktatens juridiske sikring af li­gestillingsprincippet er et vigtigt skridt i den rigtige retning.. ·
The · European Parliament adopted a favourable «
Aktuel situation mht. ratificering (Kilde: Europa-Kommissionens opfølgningsafdeling for Amsterdam-traktaten)
Ratification: State Of play (Source: Treaty of Amsterdam Follow-up Unit, European Commission)
Parlamentet har fået forelagt et lovforslag, som p.t. er til behandling i Underhuset parlamentsafstemning folkeafstemning (oktober) og afstemning i Parlamentet juli 1998 oktober 1998 sidst på efteråret 1998, afhængigt af folkeafstemning oktober 1999
Bundesrat adopted law on 27 March A date for Parliament has not been set The procedure has not yet begun Constitutional reform expected in July 1998 Referendum scheduled for 22 May 1998 Chamber of Deputies adopted ratification bill on 25 March Report sent to the Parliament on 2 December Draft law sent to Parliament.
En rapport til Parlamentet er p.t. under udarbejdelse Der er endnu ikke vedtaget en dato for folkeafstemning, men denne vil sandsynligvis blive afholdt til oktober parlamentsafstemning parlamentsafstemning parlamentsafstemning
Lower House currently examining Κ Report to Parliament still being prepared A date for the referendum is still awaited.
Lovforslag om ratificering forelagt Parlamentet den 30. januar 1998 Lovforslag om ratificering forelagt Parlamentet den 17. februar 1998 Sidstebehandling er afsluttet i Underhuset.
Expected during mid October Ratification bill sent to Parliament on 30 January 1998 Ratification bill sent to Parliament on 17 February 1998 Final reading completed In Commons.
Aktstykket er nu på udvalgsstadiet i Overhuset
Reached committee stage In the Lords
Finland Sverige Storbritannien marts 1999 september 1998 inden d. 31. maj 2002 maj/juni 1998 Juni 1998 maj/primo juni 1998
Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom
Hvad betyder Amsterdamtraktaten for kvinder?
WOMEN OF EUROPE NEWSLETTER READER SURVEY
• lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og lige­behandling i arbejdet."
(Choose the response that best describes your area of activity)
Kvinder bør være solidariske og sige "ja" til Amsterdamtraktaten
(8) The Women of Europe Newsletter is published 10 times a year, this is
Hvordan kunne du tænke dig, at bestemmel­serne om ligestilling skulle formuleres i en kom­mende, revideret udgave af traktaten?
D journalism G documentation / library G NGO / women's associations G academia G other research organisations G self-employed G other G I don't have a professional activity
Hvad er ligestillingssagens vigtigste udbytte af A msterdamtraktaten ?
Q too often Q about right Q not often enough
Hovedargumentet hed­der solidaritet.Vi europæere mistede en masse, da nord­mændene stemte imod EU­medlemskab. Norske kvinder gav udtryk for, at de opfattede EU som mandsdomineret.
(9) How would you like to see the following sections of the Women of Europe Newsletter in the future? (tick one box in each section)
Hvad siger du til diverse kvindegrupper og ­foreningers kritik af traktaten?
G excellent G average G poor
I lande som f.eks.
G very poor
Vi vinder en masse med den nye traktat ­og omvendt, hvis den skulle blive nedstemt.
(5) The layout of the Women of Europe Newsletter is
med kildeangiv
G very poor
Vedlagt findes et kortfattet spørgeskema, og vi ville være jer meget taknemmelige for at bruge nogle få minutter på at udfylde skemaet og returnere det pr. fax eller post til:
(b) the European Parliament G further developed G left as it is G omitted
Afkryds venligst kun ét felt, medmindre andet er angivet.
(c) the Council of Ministers G further developed G left as it is G omitted
(6) Europas Kvinder Nyhedsbrevs format (dvs. et enkelt foldet ark) er:
(12) How many people read your copy of the Women of Europe Newsletter!
(1) Er du D en mandlig læser?
G further developed G left as it is G omitted
(2) Hvor gammel er du?
Q 1 person (you) Q 2 - 3 people G 4 - 5 people G 6 or more people
D tilfredsstillende D middelgodt □ utilfredsstillende
G further developed G left as it is G omitted
(3) Hvad er dit arbejdsområde? (vælg det svar, der dækker dit arbejdsområde bedst)
(13) Would you be prepared to read the Women of Europe Newsletter in a language other than your native language?
(7) Mener du, at Nyhedsbrevets indhold er: D klart D rimelig klart Π uklart
If yes, in which language(s) (you may tick more than one box)
(8) Europas Kvinder Nyhedsbrev udkommer 10 gange årligt, og det er:
(10) Would you like to see more or less coverage in the Newsletter of the following issues? (tick one box in each section) more same less
D for ofte D passende D for sjældent
(b) political issues α α α
(4) Præsentationen (dvs. farver, skrifttyper) af Europas Kvinder Nyhedsbrev er:
Q French G English G German Q Spanish G Other, which
(9) Hvordan kunne du tænke dig, at nedennævnte rubrikker i Europas Kvinder Nyhedsbrev skulle være (eller ændres) fremover? (afkryds ét felt i hver gruppe)
(14) Would you find it useful to have a women's information website on the Internet?
Π fremragende D middelgod D dårlig
(d) scientific issues
(5) Opsætningen Nyhedsbrev er
(15) Would you be interested in taking part in discussion forums/debates on this Internet site?
(a) "kommissionen" D udvides D lades uændret D udelades
(g) national issues concerning women α α α
D fremragende D middelgod D dårlig
Your suggestions and comments
(11) Opnår du ved at læse Europas Kvinder Nyhedsbrev
May 1998 · η· 79 the new European society
(b) "parlamentet" Π udvides D lades uændret D udelades
Citizenship and human rights
(c) "rådet"
All the Euro­
D udvides D lades uændret D udelades
They will no longer be
Π udvides D lades uændret Π udelades
Human Rights and the constitutional tradi­tions common to the Member States.
(13) Ville du være rede til at læse Europas Kvinder Nyhedsbrev på andre sprog end dansk?
The Court of Justice, the body that over­sees compliance with the Community Treaties, must now base its judgements on
(e) Aktivitetskalender D udvides Π lades uændret Π udelades
The legal importance of the recognition of equality question, equality may now be understood
Hvis "ja", hvilket/hvilke sprog foretrække (afkryds evt. flere sprog)
They are in fact obliged to refer such matters if they are going to deliv­er a judgement that cannot be set aside, in other words a judgement that cannot be ap­pealed.
(10) Synes du, at følgende emner burde behandles mere ­ eller evt. mindre ­ udførligt i de kommende numre af Nyhedsbrevet (afkryds ét felt i hver gruppe) mere uændret mindre
based on secondary legislation (regulations, directives, resolutions, etc.).
G fransk G engelsk G tysk G spansk Q andet sprog:
They may not formulate , any Community policy without taking ac­count of what is laid down in theTreaty.The
(c) kultur (d) videnskab (e) sociale forhold
What's in the Amsterdam Treaty for women?
(15) Ville du være interesseret i at deltage i diskussionsforumer/debatter via et sådant Internet­s/fe?
These provisions on equality in the Amsterdam Treaty are based on the European Union's consolidated treaties.
G G G (g) indenrigsforhold af særlig interesse for kvinder
If you had to convince women to vote for the Treaty, which argument would you use?
Til dine egne forslag og bemærkninger:
B-1040 n, Communication, Culture and Audiovisual Media, Postal Tel.: · Fax:
Tak for din ulejlighed!
uscript for this Newsletter was co opinions expressed in this publication.
Edith Cresson, Europa-kommissær med ansvar for videnskab, forskning, undervisning, uddannelse og ungdomsanliggender
Edith Cresson, Member of the European Commission responsible for science, research, education, training and youth
■ uropas Kvinder Nyhedsbrev tal­ te med Edith Cresson under en
Europe Newsletter at the two­day
I todages konference i Bruxelles, som Kommissionen og Parlamentet i fællesskab afholdt i april.
■ conference jointly organised by mension, one of the European Union's pri­orities for 1998.The structure, approach and content of the programme were sufficiently flexible to integrate such priorities.
Her fortæl­ler hun om sine fremtidsplaner.
the European Commission and the European Parliament in Brussels in April and outlined her plans for the future.
Efter den første konference om emnet "kvinder og videnskab" i 1993 var tiden nu inde til at gøre status over, hvad der er ble­vet udrettet, og hvad der mere præcist skal ske i fremtiden.
After the first conference on this subject in 1993, it was time to analyse the ground covered and to define specific actions to be taken.
De aktuelle begivenheder i EU­sammenhæng er særdeles lovende.
Current events within the European Union are particularly propitious.
Nu, hvor det "Femte rammeprogram for forsk­ning og teknologisk udvikling" er under * drøftelse i Ministerrådet, mener jeg, det er vigtigt at gå i dybden med ligestillingsaspek­tet.
At a time when the 5th Framework Programme for Research and Technological Development is under discussion within the Council of Ministers, I felt that it was important to analyse in depth the equal opportunities di­
Jeg foreslår derfor at skabe et "fælleseuro­pæisk netværk til overvågning af ligestilling på videnskabsområdet" med deltagelse af flest muligt af sektorens aktive folk og orga­nisationer inden for medlemsstaterne.
I have listened carefully to women scientists pre­sent at the conference, to their concerns and pro­posals.
Først og fremmest skal der indsamles konkret talma­teriale om kvinder, der arbejder inden for videnskab.
From these two days of debate, I have retained two things in particular: the pressing requirement to produce reliable statistics regarding the participation of women in scientific ca­reers ­ this aspect is essen­tial if we are to base our actions on an objective real­ity, and the need for a strong drive to encourage women to take part in European research programmes.
Samme netværk vil også skulle arbejde for at skabe forskningshold med en afbalanceret kønsfordeling og for at sikre en væsentlig kvinderepræsentation i diverse konsultative organer, fx i de nye "rådgiv­ningsgrupper", som vil få til opgave at eva­luere projekter inden for det 5. rammepro­gram.
Its first task will be to assemble concrete data on women in the world of science. This body will also en­deavour to form balanced research teams and to ensure the signifi­cant presence of women in the consultative and advisory bodies, for ex­ample in the new "advi­sory groups", which will be called on to evaluate projects within the 5th framework programme.
For at fremme medlemsstaternes be­vidsthed om disse emner har jeg desuden besluttet at udarbejde en meddelelse ora "Kvinder og videnskab", og den bliver ud­sendt inden årets udgang.
In order to make Mem­ber States aware of these questions, I will also pro­duce a Communication on the subject of "Women and Science" before the end of the year.
Meddelelsen kommer ikke alene til at handle om kvin­dernes rolle inden for forskermiljøerne, men også om uddannelsesmæssige forhold.
This Communica­tion will cover not only the question of women in research systems but will also deal with educational aspects.
Kon­ferencen her har bevist, at der allerede fra skoletiden næres fordomme over for kvin­der i videnskabssammenhæng.
The conference has proved that prejudices against women in science exist as early as the school years.