natgillin/translations-raw huggingface dataset:
to traktater var navnlig at sikre Fællesskabetregelmæssige forsyninger af kul og nukleartbrændsel til rimelige priser.Til gengæld mentemedlemsstaterne ikke,at traktaten omoprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab skulle danne grundlag for en fællesenergipolitik.Under forhandlingerne iforbindelse med Maastricht- og Amsterdamtraktaterne blev det uden held forsøgt at fåenergiområdet med.Resultatet blev,atenergisektoren kun nævnes i præamblen til Amsterdam-traktaten.
remain indispensable for a long time.Efforts willhave to focus on orienting the demand forenergy in a way which respects the EU’s Kyotocommitments and is mindful of security ofsupply.
Hensigten med analysen i denne grønbog er atvise ud fra så objektive kriterier som muligt, at EU’s mulighederfor at indvirke påenergiudbuddeter begrænsede.Det skal ogsågodtgøres så neutralt som muligt,at den storeindsats,der skal gøres for at fremme brugen afde vedvarende energikilder,kun vil få begrænseteffekt,hvis efterspørgslen fortsætter med atstige.De konventionelle energikilder vil væredominerende langt ud i fremtiden.Hovedvægten bør lægges på en styring afefterspørgslen på energiområdet med afsæt iforpligtelserne fra Kyoto-konferencen ogkravet om forsyningssikkerhed.
of a common energy policy.Subsequentattempts to include a chapter on energy,duringthe negotiations on the Maastricht and Amsterdam Treaties,ended in failure.Energyreceives no more than a mention in thepreamble to the Amsterdam Treaty.
Hvilke konkrete foranstaltninger kan vi træffe,udover opremsning af principper?
Apart from declarations of principle,whatspecific measures can be taken?
Det er detemne,grønbogen skal skabe debat om.Debatten skal navnlig tage udgangspunkt i detretten spørgsmål,der stilles sidst i teksten,ogsom for en god ordens skyld opsummeres i detfølgende.
This is the issueon which the Green Paper wishes to initiate adebate,starting in particular with the 13questions at the end of the Paper which arereproduced below for the reader’s convenience.
Årsagen er,at der aldrig har været nogenegentlig debat på EU-plan om hovedlinjerne ien fælles energipolitik.I forbindelse med devanskeligheder,der har vist sig,siden Romtraktaten blev indgået,og navnlig efter denførste oliekrise,har det derfor været nødvendigtat håndtere energiproblematikken enten i lysetaf det indre marked eller ud fra aktiviteterne påharmoniserings-,miljø eller afgiftsområdet.
There has thus never been a real Communitydebate on the main lines of an energy policy.Asa result,the energy problems which haveinevitably cropped up since the Treaty of Romewas adopted,more particularly after the first oilcrises,have been approached either through themechanism of the internal market,or from theangle of harmonisation,environmental policy ortaxation.
Kravet om forsyningssikkerhed er imidlertidnævnt i Rom-traktaten,hvoraf det fremgår, at Fællesskabet kan træffe foranstaltninger for atafhjælpe forsyningsmæssige vanskeligheder(tidl.artikel 103).Direktivet om olielagrenebyggede netop på denne artikel.
Security of supply concerns are not,however,alien to the Treaty,as scope for action at the Community level to remedy supply problemshas existed since the Treaty of Rome (e.g.Article103).This is the article on which the decision onoil stocks was based.However,since the Maastricht Treaty(1),the implementation of suchmeasures requires decisions to be takenunanimously rather than by qualified majority aspreviously (Article 100 of the Treaty establishingthe European Community).
Efter Maastricht-traktatens vedtagelse(1) skal disseforanstaltninger imidlertid vedtagesenstemmigt,hvor det tidligere var tilstrækkeligt,at der var kvalificeret flertal for det (artikel 100 i EF-traktaten).
Today,Member States are interdependent,bothbecause of climate change issues and thecreation of the internal energy market.Anyenergy policy decision taken by a Member Statewill inevitably have repercussions on thefunctioning of the market in other Member States.
1)Den nye artikel kræver enstemmighed for at »vedtage
1)The new article requires unanimity to ‘decide upon the
( foranstaltninger,der er afpasset efter den økonomiskesituation,navnlig hvis der opstår alvorligeforsyningsvanskeligheder med hensyn til visse produkter«.
( measures appropriate to the economic situation,inparticular if serious difficulties arise in the supply ofcertain products’.
Medlemsstaterne er blevet mere afhængigeaf hinanden,både i forbindelse medbekæmpelsen af klimaændringerne ogetableringen af det indre marked for energi.Detkan ikke undgås,at medlemsstaternesenergipolitiske beslutninger får betydning formarkederne i de andre medlemsstater.Energipolitikken har fået en ny EU-dimension.Derfor er det også tvivlsomt,om det givernogen mening at træffe nationaleenergipolitiske beslutninger,som ikkesamordnes landene imellem.Europa-Kommissionens formand,Romano Prodi,erklærede i en tale,som han holdt i Europa-Parlamentet den 3.oktober 2000,at »man kanikke både klage over,at der ikke gøres en samletog effektiv indsats inden for EU,og samtidighenvise til,at Fællesskabet ikke hartilstrækkelige muligheder for at gribe ind.Detviser den seneste krise på oliemarkedet med alønskelig tydelighed«.
The analysis in this Green Paper sets out toshow,as objectively as possible,that the European Union has very limited scope toinfluence the energy supply side.It also sets outto show,without bias,that the major effortsrequired to promote renewables will in fact havea limited impact in the face of the growth indemand.Conventional energy sources will
—EU bliver stadig mere afhængig af de eksterne energikilder.Det forhold ændresikke,ved at der kommer flere lande med i EU.De seneste prognoser tyder på,at70% af EU’s energiforbrug i 2030 vil skulle dækkes af importeret energi.
—The European Union will become increasingly dependent on external energysources;enlargement will not change the situation;based on current forecasts,dependence will reach 70% in 2030.
—EU’s muligheder for at indvirke på udbudsvilkårene på energiområdet er begræn-sede.EU er nødt til primært at fokusere på efterspørgslen,navnlig ved at gennemføre energibesparelser inden for ejendoms- og transportsektoren.
—The European Union has very limited scope to influence energy supply conditions;it is essentially on the demand side that the EU can intervene,mainly by promotingenergy saving in buildings and the transport sector.
—Hvis der ikke tages drastiske midler i brug,vil EU hverken kunne håndtere de udfor-dringer,der er forbundet med klimaændringerne på længere sigt,eller overholdede forpligtelser,EU påtog sig i Kyoto.
—At present,the European Union is not in a position to respond to the challenge ofclimate change and to meet its commitments,notably under the Kyoto Protocol.
På baggrund heraf foreslår Kommissionen,at debattenom den fremtidige strategi koncentreres om følgende overordnedespørgsmål:
In these circumstances,the Commission would like the debate on the future strategy to be structured around the following principalquestions:
1.Kan EU acceptere en stigende afhængighed af eksterne energikilder,uden at detgår ud over forsyningssikkerheden og den europæiske konkurrenceevne?
1.Can the European Union accept an increase in its dependence on external energysources without compromising its security of supply and Europeancompetitiveness?
Hvis dervedtages en politik med henblik på at regulere importen,hvilke energikilder skalden så omfatte?
For which sources of energy would it be appropriate,if this werethe case,to foresee a framework policy for imports?
Skal der i den forbindelse anlægges en økonomisk tilgang medudgangspunkt i energiomkostningerne eller en geopolitisk tilgang med udgangspunkt i risikoen for manglende forsyninger?
In this context,is it appropriateto favour an economic approach:energy cost;or geopolitical approach;risk ofdisruption?
2.Kræver det stadig mere integrerede indre marked inden for EU,hvor de beslut-ninger,medlemsstaterne træffer,også får betydning for de øvrige medlemsstater,atder fastlægges en sammenhængende og koordineret politik på EU-plan?
2.Does not Europe’s increasingly integrated internal market,where decisions taken inone country have an impact on the others,call for a consistent and coordinatedpolicy at Community level?
Hvilkeelementer skal der i givet fald indgå i en sådan politik,og hvilken rolle skal konkurrencereglerne spille?
What should such a policy consist of and where shouldcompetition rules fit in?
3.Er afgifterne og statsstøtten på energiområdet med til at forringe EU’s konkurrenceevne?
3.Are tax and State aid policies in the energy sector an obstacle to competitiveness inthe European Union or not?
Når det ikke lykkedes at harmonisere de indirekte skatter,ville det så ikkevære mere hensigtsmæssigt at fokusere på en samordning af energiafgifterne,navnlig af hensyn til de energi- og miljømæssige målsætninger?
Given the failure of attempts to harmonise indirecttaxation,should not the whole issue of energy taxation be re-examined takingaccount of energy and environmental objectives?
4.Hvis der skal indgås forsynings- og investeringsaftaler som et led i en løbendedialog med producentlandene,hvad skal disse aftaler så indeholde?
In the framework of an ongoing dialogue with producer countries,what shouldsupply and investment promotion agreements contain?
Hvordan kander i betragtning af den store betydning,der bør lægges på et partnerskab med Rusland, sikres den fornødne kvantitative og pris- og investeringsmæssige stabilitet?
Given the importance of apartnership with Russia in particular,how can stable quantities,prices andinvestments be guaranteed?
5.Skal de reservelagre,der allerede findes på olieområdet,forøges,og skal der etableres lignende lagre for andre energiformer,f.eks.gas eller kul? Kunne lagreneeventuelt forvaltes på EU-plan,og hvad skulle formålet i så fald være,og hvordanskulle det foregå?
5.Should more reserves be stockpiled — as already done for oil — and should otherenergy sources be included,such as gas or coal?
Skal der gives adgang til dyrere ressourcer,hvis der er fare for,atder opstår fysisk knaphed på energiprodukter?
Does the risk of physical disruption to energy supplies justify moreonerous measures for access to resources?
7.Udviklingen af visse former for vedvarende energi kræver en betydelig indsats iform af forskning og teknologisk udvikling,investeringsstøtte og driftstilskud.Vildet ikke være rimeligt,at de sektorer,der tidligere har fået massiv støtte,og som idag er meget rentable (gas,olie og kernekraft),bidrager til finansieringen af dennestøtte?
7.The development of some renewable energy sources calls for major efforts in termsof research and technological development,investment aid and operational aid.Should co-financing of this aid include a contribution from sectors which receivedsubstantial initial development aid and which are now highly profitable (gas,oil,nuclear energy)?
8.Hvad kan der gøres inden for EU for at løse affaldsproblemerne,øge sikkerheden påkernekraftområdet og fremskynde forskningen i fremtidens reaktorer,herunderfusionsreaktoren,i betragtning af at kerneenergien er blandt de emner,der indgår idebatten i forbindelse med bekæmpelse af klimaændringer og skabelse af størreuafhængighed på energiområdet?
8.Seeing that nuclear energy is one of the elements in the debate on tackling climatechange and energy autonomy,how can the Community find a solution to theproblem of nuclear waste,reinforcing nuclear safety and developing research intoreactors of the future,in particular fusion technology?
9.Hvilke politiske tiltag kan der træffes,for at EU kan opfylde sine forpligtelser ihenhold til Kyoto-protokollen?
9.Which policies should permit the European Union to fulfil its obligations within the Kyoto Protocol?
Hvilke foranstaltninger kan der iværksættes for atspare mest muligt på energien med henblik på at mindske afhængigheden af den eksterne energi og nedsætte CO
What measures could be taken in order to exploit fully potential
10.Hvis der skal iværksættes et ambitiøst program,hvor målet er,at biobrændstofferog andre former for erstatningsbrændsel,heriblandt brint,skal udgøre 20% af detsamlede brændstofforbrug i 2020,skal det så ske i nationalt regi,eller kræver det ensamordning af afgifterne,distributionsvilkårene og perspektiverne for landbrugsproduktionen?
10.Can an ambitious programme to promote biofuels and other substitute fuels,including hydrogen,geared to 20% of total fuel consumption by 2020,continue tobe implemented via national initiatives,or are coordinated decisions required ontaxation,distribution and prospects for agricultural production?
11.Skal der også fremover tilskyndes til energibesparelser i bygninger (40% af energi-forbruget),bl.a.gennem skattemæssige begunstigelser,i forbindelse med opførelseog renovering af offentlige ejendomme og private boliger,eller bør der vedtages enlovgivning på området,ligesom det er sket for store fyringsanlæg?
11.Should energy saving in buildings (40% of energy consumption),whether public orprivate,new or under renovation,be promoted through incentives such as taxbreaks,or are regulatory measures required along the lines of those adopted formajor industrial installations?
12.Hvis der skal foretages energibesparelser i transportsektoren (32% af energifor-bruget),kræver det,at der rettes op på den ubalance,der giver sig udslag i,at enstigende mængde gods transporteres ad landevejen i stedet for med tog.Bør denneubalance anses for at være uundgåelig,eller skal der træffes foranstaltninger til atændre situationen,uanset hvor upopulært det måtte være,bl.a.for at mindsketrafikken i byerne?
12.Energy saving in the transport sector (32% of energy consumption) depends onredressing the growing imbalance between road haulage and rail.Is this imbalanceinevitable,or could corrective action be taken,however unpopular,notably toencourage lower use of cars in urban areas?
Hvordan kan liberaliseringen forenes med de infrastrukturinve-steringer,der er nødvendige for at undgå flaskehalse,og med en kombinering afforskellige transportformer?
How can the aims of opening up thesector to competition,investment in infrastructure to remove bottlenecks andintermodality be reconciled?
13.Hvordan kan der udvikles mere ensartede visioner,og hvordan kan de offentligemyndigheder og operatørerne anspores til at tænke og handle mere langsigtet medhenblik på at udvikle et bæredygtigt forsyningssystem på energiområdet? Hvordanbanes vejen for fremtidens energipolitik?
13.How can we develop more collaborative visions and integrate the long-termdimension into deliberations and actions undertaken by public authorities andother involved parties in order to evolve a sustainable system of energy supply?How are we to prepare the energy options for the future?
DEN GENERELLEENERGISITUATION INDEN FOR EU
BASIC FACTSABOUT ENERGYIN THE EUROPEAN UNION
EU’s energipolitiske muligheder begrænses af,at EU ikke er tilstrækkelig selvforsynende med energi,og af de nuværende teknologiske rammer.
The EU’s energy choices are restricted by its limited capacityfor self-sufficiency and by available technology.
I.Manglende selvforsyning påenergiområdet inden for EU).Landene vil kunne udnytteovergangsperioden til at modernisere deresenergisystemer.
I.The impossibility of energy self-sufficiency to 2010 will be growing much faster than thoseof the Member States (an annual rate ofbetween 3 and 6%,as compared to 2–4% forthe EU).This transition period could providethese countries with the opportunity ofmodernising their systems.
Industrien er blevet mereuafhængig af olien
Industry:life after oil
A.Det energikrævendesamfund
A.An energy-intensiveeconomy
Den europæiske industri har sparet på energienved at investere i moderniseringer.Målet harværet at opnå større uafhængighed af olien(olien tegner sig for 16% af industriens samledeenergiforbrug) og i højere grad benytte andreformer for energi,såsom naturgas og elektricitet.Energiintensiteten(3) inden for industrien faldtmed 23% i tidsrummet mellem 1985 og 1998.
Investment in modernisation has enabled European industry to reduce its need forenergy.A conscious effort has been made toreduce dependence on oil (which nowrepresents only 16% of total industrial energyconsumption) and diversify into natural gasand electricity.As a result,the sector saw itsenergy intensity(3) decline by 23% between1985 and 1998.
Efterspørgslen efter energi er siden 1986 stegetmed 1-2% på årsbasis inden for EU.Overgangenfra industrisamfund til servicesamfund harbetydet,at husholdningernes ogservicesektorens øgede forbrug af elektricitet,transport og varme i vid udstrækning haropvejet det stabile forbrug inden for industrien.
The EU’s demand for energy has been growingat a rate of between 1 and 2% a year since1986.While industrial demand has beenrelatively stable,as a result of the transition to aservice-oriented economy,the increaseddemand for electricity,transport and heat fromhouseholds and the tertiary sector has morethan made up for this decline.
Når forbruget kunne holdes på samme niveau iperioden mellem 1985 og 1998(4),skyldtes detnavnlig,at industrien i stigende grad indførtekombineret el- og varmeproduktion og mereeffektive teknologier,men også at EU-landenegik over til at blive servicesamfund.I de central-
1998 ( combined heat and power generation andgreater technological efficiency,but Europe’s
)Denne grønbog omhandler EU’s energimæssigeperspektiver for de næste 2030 år.Det anslås,at EU indenfor det tidsrum vil komme til at bestå af ca.tredivemedlemslande.)Energiintensiteten er en indikator for energiforbruget set iforhold til BNP.)Hhv.264 og 262 millioner tons olieækvivalenter (toæ).
)This Green Paper examines the Union’s energy needs in a20-to 30-year timeframe.Over this period it is possible thenumber of Member States may grow to around 30.)Energy intensity measures energy consumption in relationto GDP.)264–262 millions tonnes of oil equivalent (toe).
Ansøgerlandene adskiller sig ikke fra de lande,der allerede er med i EU,hvad angår denlangsigtede udvikling i forbruget,selv om de pånuværende tidspunkt halter noget bagefter medhensyn til energibesparelser.Når krisen eroverstået,ser det ud til,at presset påefterspørgslen efter energi vil stige,hvilketnavnlig skyldes den økonomiske vækst,der iårene op til 2010 vil blive væsentligt højere endi medlemsstaterne (3-6% pr.år mod 2-4% pr.år
The longterm evolution of energy demand inthe applicant countries will doubtless track thatof the Union,even though these States are atpresent well behind in terms of energyconservation.Once the present crisis period isover,however,the medium term will inevitablysee a rapid surge in energy demand,especiallysince their economies in the period leading up
):Endeligt energiforbrug (mio.toæ(
)— Final energy consumption [in million toe(
Bolig, service
Domestic,tertiary sector
2030 sig for det største forbrug af naturgas (1/3 afforbruget af naturgas svarende til 40% af deressamlede behov) og knap 18% af forbruget afolie (svarende til 1/4 af behovet).
2030 are the biggest consumers of natural gas (onethird of total gas consumption,supplying 40%of household demand) and account forapproximately 18% of total oil use (one quarterof household demand).
og østeuropæiske ansøgerlande ventesindustriens energibehov,når den alvorligeøkonomiske krise er klinget af,at stige med 2%pr.år indtil 2020.
transition to a service-oriented economy alsoplayed a key role.In the applicant countries,however,this trend is not yet clearly visible.Asthey recover from their severe recession,theindustrial sectors of the CEEC countries willprobably absorb 2% of annual growth in energydemand between now and 2020.
Husholdningerne og serviceog transportsektoren erolieindustriens gidsler a)
Held hostage by oil:households,services and thetransport sector
Mere effektive teknologier tilbrug for husholdningerne ogservicesektoren
(a) Households,the tertiary sectorand technological progress
Transportsektoren er uden sammenligning detområde,hvor det er vanskeligst at bedømme detfremtidige energibehov.Transportmarkedet ermeget bundet til olien (98% aftransportmarkedet afhænger af olien,hvilketsvarer til 67% af den endelige efterspørgselefter olie),og sektoren kan notere en stigendeefterspørgsel efter energi.I perioden mellem1985 og 1998 steg efterspørgslen fra 203 til 298mio.toæ,samtidig med at antallet af privatbilerog erhvervskøretøjer steg fra 132 til 189 mio.,ogder skete en eksplosiv udvikling i flytrafikken.Transportsektorens energiintensitet steg med10% i tidsrummet mellem 1985 og 1998(8).Derventes en årlig vækst på 2% i de næste ti årinden for sektoren.Passagertransporten indenfor EU ventes at stige med 19% i årene op til
Transport certainly represents the greatunknown for the future of energy.With amarket entirely dependent upon oil (98% oftransport consumption,representing 67% offinal oil demand),this sector has seenconsumption rise steeply.Between 1985 and1998 it rose from 203 million toe to 298 milliontoe,while the number of public and privatevehicles in use rose from 132 million to 189million,with a parallel explosion in air traffic.The sector’s energy intensity increased by 10%between 1985 and 1998(8).In the foreseeablefuture,this sector should continue to grow at arate of 2% per annum over the comingdecade.Within the European Union,passengertransport should increase by 19% by 2010,
5)Tallene i denne grønbog stammer fra prognoserne i 3.del,
5)The figures used in the Green Paper are taken from the
( afsnit I B.
( forecasts in Part I.B below.
6)toæ:tons olieækvivalenter.7)Fra 355 til 384 millioner tons olieækvivalenter i perioden
7)From 355 to 384 million toe between 1980 and 1998.8)The most important factor underlying this rise was the
De private husholdninger og servicesektorenudgør tilsammen den sektor,der har det størsteendelige forbrug af energi udtrykt i faktiske tal.Sektoren har indtil nu været kendetegnet veden moderat vækst(7),hvor den faldendeenergiintensitet til dels er blevet modsvaret afen fortsat forbedring af velfærden.Dennetendens har navnlig givet sig udslag i et højereelforbrug pr.indbygger.I ansøgerlandene erforbruget pr.indbygger lavere,selv om derendnu ikke er iværksat væsentligeenergibesparende foranstaltninger.Det skyldesdet lave investeringsniveau og den beskedneøkonomiske udvikling i disse lande.
In absolute terms,the biggest energy users arehouseholds and the tertiary sector.To date,their energy use has tended to grow at amoderate rate(7),as a decrease in energyintensity was partly offset by a systematic risein levels of material comfort.The result hasbeen higher per capita consumption,inparticular of electricity.Per capita consumptionin the applicant countries remains lower,despite weaker energy saving efforts.This canbe explained by delays in investment andeconomic development.
( landevejstrafik imellem EU-landene er steget,navnliginden for de seneste år.Det gælder både for trafikkenmellem Spanien og Portugal og den øvrige del af EU ogfor trafikken mellem EU og Central- og Østeuropa.
increase,especially over the last few years,in intraCommunity road transport between the Iberian peninsulaand the rest of the Union,as well as with the central andeast European countries.
Ud af husholdningernes samlede behov dækkes63% af olie og naturgas,hvis der ses bort fraden private transport.Husholdningerne tegner
Excluding personal transport,63% of householdneeds are supplied by oil and gas.Households
2010.Stigningen kommer primært til at liggeinden for biltrafik (+16%) og flytrafik (+90%).Godstransporten vil stige med ca.38% (50% forvejtransport og 34% for skibsfart).Bilindustrienhar iværksat en række initiativer for at mindske
SECURITY OF ENERGY SUPPLY mainly due to a 16% rise in road use and a90% increase in air traffic.At the same time,goods transport is expected to grow by 38%,driven by road (+50%) and seaborne (+34%).The efforts undertaken by the automotiveindustry under its agreements with the networks,airports).This congestion not onlycomes at significant economic andenvironmental cost,it also impacts negatively onquality of life.In this way,external costs ofpollution due to transport have been estimatedat nearly 2% of GDP.
-udledningerne fra privatbiler i
Commission to reduce CO2
Diversificering påenergiområdet — elektricitetog varme a)
Energy diversification:electricity and heat