natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kompensationenbehøver ikke være begrænset til pengebeløb, idetselv en sikkerhed for hurtigt og effektivt samarbejde med myndighederne kan udgøre en værdifuldform for kompensation.
Compensation does not have to be limitedto monetary remuneration: even the guarantee offast and effective cooperation with the authoritiescan be a valuable form of compensation.
Ejeren skal kunne have tillid til denne grundlæggendestandardkontrakt uden at skulle være tvunget tilnøje at checke hver ny aftale og uden at behøvesøge professionel rådgivning.
Standards for assessment of compensation levelsshould be jointly agreed between competentauthorities, forest owners’ organisations and scientific experts.
De kompetente myndigheder, skovejerorganisationerne og de videnskabelige eksperter skal i fællesskab aftale, hvilke normer der skal gælde for vurderingen af kompensationens størrelse.
Contract conservation should not, however, be seen asan alternative to designation of Natura 2000 sites.
Ved aftalebaserede bevaringsforanstaltninger forståsbevaringsforanstaltninger på privat ejet ejendom, somaftales skriftligt mellem bevaringsmyndigheder og jord-ejere.Disse aftaler indebærer normalt økonomiske fordele for de jordejere, hvis indkomst i forbindelse medarealudnyttelsen påvirkes af restriktioner som følge afbevaringsforanstaltninger.
Contract conservation consists of establishing management measures on privately owned land by specifying the measures in contractual agreementsbetween conservation authorities and landowners.These agreements usually lead to financial benefitsfor those landowners whose income from land-usepractices is affected by restrictions that result fromconservation measures.
Fordelene kan tage form afdirekte betaling, skattelettelse, lån på gunstige vilkår,andre jordrettigheder osv...
The advantage can be in theform of direct payments, tax breaks, soft-lendingconditions, other landuse rights, etc.
Bevaringsforanstaltningerne gennemføres af jordejerne eller indehaverne afbrugsrettigheder selv (som da betales for arbejdet)eller af andre, såsom kontrahenter eller ngo-frivillige.Under særlige omstændigheder kan foranstaltningerneogså samfinansieres via fællesskabsbudgettet (politikkerne for udvikling af landdistrikterne og regionaludvikling).
The conservation measures can be carried out by the landownersor holders of user rights themselves (who are thenpaid for the work) or they can be carried out by others, such as contractors or volunteers of NGOs.
7.1.2.Skovbrugsforanstaltninger under EU’smiljøpolitik: Life
Underspecific circumstances, the measures can also be cofinanced by the Community budget (rural development and regional development policies).
23)Europa-Kommissionen har allerede offentliggjort en komplet undersøgelse vedrørende dette emne: »Financial instruments for the Natura
The LIFE programme is intended to fund pilot environmental actions, the results of which can beapplied to the ‘main’ financial instruments of the EU,
projekters nøgleaktiviteter underinddelt i 18 kategorier.
Table 4 shows the keyactivities of the funded projects, grouped in 18 categories.
Her behandles kun projekter tilhørende kategori Iog II (henholdsvis nøgleskovbrugsprojekt og skovbrugsrelevant projekt).
Here, only the projects of category I and II(Key forestry projectresp. Relevant forestry project)are examined.
Life blev oprettet i 1992.
LIFE was created in 1992.
Den første fase strakte sigover perioden 1992-1995, den anden over perioden1995-1999, og Life III løber i øjeblikket fra 2000-2004med et samlet budget på 640 mio. EUR.
The first phase was completed in 1992–95, the second phase ran from 1995to 1999 and LIFE III is now continuing from 2000 to2004 with a total budget of EUR 640 million.
Forud for Lifeydede andre finansielle instrumenter som f.eks. ACE-fonden(25) fællesskabsstøtte til aktioner på miljøområdet.
Before LIFE, other financial instruments, such as the ACEfund(25), provided Community support to actions inthe field of the environment.
Mange af Life-Natur-projekterne fokuserer på en ekstensivering af skovforvaltningen eller på mere miljøvenlige former for skovbrug.
Actions eligible for LIFE funding belong to threefields:
De aktioner, der er berettigede til Life-støtte, tilhørertre hovedområder:
Many of the LIFE Nature projects focus on an extensification of forest management or on more ecologically friendly forms of forestry.
LIFE-MILJØ OG SKOVBRUG
LIFE ENVIRONMENTANDFORESTRY
Life-Miljø: innovations- og demonstrationsaktionerhenvendt til erhvervslivet; demonstrations- og promoveringsaktioner samt teknisk bistand rettet mod lokalemyndigheder og forberedende aktioner til støtte forfællesskabslovgivning og -politikker(26).
LIFE Environment: innovative and demonstrationactions for industry; demonstration, promotionand technical assistance actions for local authorities; and preparatory actions to support Community legislation and policies(26).
Life-Miljøs anvendelsesområde er langt bredere end Life-Naturs og er ikke direkte relateret til Natura 2000.Denne del af Life-programmet har finansieret projektervedrørende fastsættelse af normer for integrering afbiodiversitetshensyn i skovbrug uden for Natura 2000områder.
The scope of LIFE Environment is much wider thanthat of LIFE Nature and is not directly related to Natura 2000.
Den har også støttet projekter til højnelse afskovindustriers miljøeffektivitet.
This part of the LIFE programme hasfinanced projects for setting standards to integratebiodiversity concerns in forestry outside Natura 2000areas.
En række eksemplerpå relevante Life-Miljø-projekter er indeholdt i afsnit8.2.
It has also supported projects for improvingthe environmental efficiency of forest industries.Some examples of relevant LIFE Environment projects are given in Section 8.2.
Life-Tredjelande: teknisk bistand til etablering af miljørelaterede administrative strukturer, naturbevaringsaktioner og demonstrationsaktioner til fremme afbæredygtig udvikling.
LIFE Third countries: technical assistance in theestablishment of environment-related administrative structures, nature conservation actions anddemonstration actions to promote sustainabledevelopment.
7.1.3.Den nye generation affællesskabsfonde 20002006
7.1.3.The new generation of Communityfunds, 2000–06
Den maksimale støtte til Life-projekter udgør 50% afde støtteberettigede udgifter (undtagelser: 30% af destøtteberettigede udgifter til indtægtsskabende aktioner) og 75% af de støtteberettigede udgifter til aktioner vedrørende prioriterede naturtyper eller prioriterede arter som defineret i direktiv 92/43/EØF ellerudryddelsestruede fuglearter.
Maximum rates of support for LIFE projects are 50%of the eligible costs (exceptions: 30% of eligiblecosts for income-generating actions) and 75% ofeligible costs for actions concerning priority naturalhabitats or priority species as defined in Directive92/43/EEC or species of birds in danger of extinction.
Life er åben for »alle fysiske og juridiske personer«.
LIFE is open to ‘all natural or legal persons’.
LIFE-NATUR OG SKOVBRUG
LIFE NATUREANDFORESTRY
Med et årligt budget på ca. 80 mio. EUR, der helt erhelliget naturbevaringsforanstaltninger i tilknytning til Natura 2000, er Life-Natur den vigtigste finansieringsmekanisme for oprettelsen af nettet.
With an annual budget of approximately EUR 80 million completely devoted to nature conservation measures linked to Natura 2000, LIFE Nature is the mostimportant financing mechanism for the establishment of the network.
Siden 1992 er237 projekter af relevans for skove og skovforvaltningblevet finansieret under Life-Natur.
Since 1992, 237 projects with
Da først den fælles landbrugspolitik havde garanteretfødevaresikkerheden og moderniseret europæisk landbrug, trængte behovet for at udvikle et mere markedsorienteret og miljømæssigt bæredygtigt landbrug sigpå ved udgangen af 1980’erne.
Once the common agricultural policy had guaranteedfood security and modernised European agriculture,a need to develop more economically oriented andenvironmentally sustainable agriculture becameapparent at the end of the 1980s.
Med reformen af denfælles landbrugspolitik i 1992 indledtes de førsteskridt i retning af beskæringer i markedsstøtten, nedbringelse af overskudsproduktionen og iværksættelseaf landbrugsmiljø- og skovrejsningsprogrammer. Skovbruget høstede fordel af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne gennem skovrejsningstilskudinden for rammerne af forordning 2080/92.
The 1992 CAPreform made the first changes towards decreasingmarket support, reduction of surpluses and agrienvironmental and afforestation programmes.Forestry profited from rural development measuresthrough the afforestation premiums within theframework of Regulation 2080/92.
Denne forordning førte til skovrejsning på over 900000 ha landbrugsjord i perioden mellem 1994 og 1999 og bidrogtil udvikling af landdistrikterne gennem skabelse af ialt 150000 arbejdspladser i skovbruget (GD for Landbrug, 2001).
This regulation led to the afforestation of over 900000hectares of agricultural land between 1994 and1999, and contributed to rural development by the
)En kort historisk gennemgang af Fællesskabets finansiering af naturbevaring, miljø og projekter i tredjelande findes på: http://europa.eu.int/comm/environment/life/life/nature_history.htm ) Yderligere information findes på Life-Miljøs hjemmeside: http://www.europa.eu.int/comm/life/envir/index.htm)Yderligere information findes på Life-Naturs hjemmeside: http://www.europa.eu.int/comm/life/nature/index.htm
)A brief history of the Community financing for nature conservation, environment and third countries projects is available at http://europa.eu.int/comm/environment/life/life/nature_history.htm ) Further information is available on the LIFE-Environment homepage: http://www.europa.eu.int/comm/life/envir/index.htm)Further information is available on the LIFE-Nature homepage: http://www.europa.eu.int/comm/life/nature/index.htm
Tabel 3: Hovedkategorier af Life-Natur-projekter af relevans for skovbrug
Table 3: Main categories of LIFE Nature projects with relevance for forestry
Nøgleskovbrugsprojekt muligheder«
Key forestry project
Horisontalt skovbrugsprojekt
Horizontal forestry project
Skovbrugsrelevant projekt
Project with relevance forforestry
Relevans for skovbrug og er dring
Relevance for forestry
Projektet omfatter et ellerflere skovområder udenfokusering påskovforvaltning.
Forest management is oneof several aspects of theproject, for example, aspart of a management plan.
Skovforvaltning er et afprojektets aspekter, f.eks.som del af enforvaltningsplan.
The project involves one ormore forest areas withoutfocusing on forest management.
Samlede budget i EUR
Total budget in EUR
(Der er siden 1992 blevet anvendt i alt 315954757 EUR på skovbrugsrelaterede projekter under Life-Natur med et EF-bidrag på 165053394EUR.)
(In total, EUR 315 954 757 has been spent on forestry related projects since 1992 under LIFE Nature, with an EC contribution of EUR 165053 394.) or est s ‘Challenges and opportunities’: Interpretation guide
(Grundlæggende data om og kortfattede beskrivelser af alle Life-Natur- og alle Life-Miljø-projekter er tilgængelige online på:http://www.europa.eu.int/comm/life/home.htm)
(Basic data about and brief descriptions of all LIFE Nature and environment projects isavailable online at http://www.europa.eu.int/comm/life/home.htm)
Genopretning af habitater, f.eks. skovrejsning eller fjernelse af træer
Habitat restoration, for example, afforestation or removal of trees
Pr-virksomhed og miljøinformation (rettet mod offentligheden)
Public relations and environmental awareness raising (aimed at informing the general public)
Udarbejdelse eller gennemførelse af en forvaltningsplan
Development or implementation of a management plan
Turismeforvaltning/besøgsstyring
Tourism/visitor management
Forvaltning af vilde dyr og planter, f.eks. jagt
Wildlife management, for example, hunting
Interessentdeltagelse/privat-offentligt partnerskab (med henblik på en dialog medinteressenterne)
Stakeholder participation/private public partnership (aimed at communication withstakeholders)
Biodiversitetsinventering og -overvågning
Biodiversity inventory and monitoring
Økologisk skovbrug, f.eks. miljøvenlige skovbrugsforanstaltninger
Ecological forestry, such as sylvi-environmental measures
Kompensation for tabt indtjening
Compensation for income foregone
Forebyggelse af miljøkatastrofer
Environmental disaster prevention
Udvikling af landdistrikterne, f.eks. gennem støtte til lokale markedsstrukturer
Rural development, for example, through support of local market structures
Ekstensivering af arealanvendelsen
Extensification of landuse
Konsulenttjenester og uddannelse
Extension and training
Multilateralt/grænseoverskridende samarbejde
Multilateral/ transboundary cooperation
Implementering af Lokal Agenda 21
Local Agenda 21 implementation
Arbejdsgruppen har derfor koncentreretsig om det nuværende EU-net af 15 medlemsstater.
Financial instruments creation of a total of 150000 jobs in forestry (IDF,2001).
ARTIKEL 8-ARBEJDSGRUPPENS SAMMENSÆTNING OG MANDAT
Union will expand, resulting in an obligation to cofinance a network for 25 Member States.
Med det formål at sikre en samlet og effektiv løsningpå finansieringen nedsatte Europa-Kommissionen idecember 2001 en arbejdsgruppe om habitatdirektivetsartikel 8 sammensat af eksperter fra medlemsstaterneog interessenterne.
Rough estimates indicate that a higher percentage of land areain the candidate countries will be designated as Natura 2000 sites than in current Member States.
Repræsentanter fra GD for Miljø,GD for Landbrug, GD for Regionalpolitik og GD for Budget bistod gruppen.
Atthe moment no precise figures are available regarding numbers of sites or the area that will have to beadded.
Habitatkomitéen gav på et mødeden 30. november 2001 grønt lys for nedsættelsen afarbejdsgruppen.
Therefore the working group has concentrated on the current EU network of 15 Member States.
Da den europæiske offentlighed i stigende grad blev bevidst om, at landbrug ikke alene handler om fødevareproduktion, men også om at værne om traditionelle landskaber og lokalsamfund, fremlagde Kommissionen den27. januar 1999 en meddelelse med titlen »Mod et bæredygtigt landbrug«, der understregede behovet for enbedre integrering af miljøkravene i landbruget.
As the European public became increasingly awarethat agriculture is not just about food production,but also about maintaining traditional landscapesand rural communities, the Commission submitted acommunication on 27 January 1999 entitled ‘Directions towards sustainable agriculture’, whichstressed the need for better integration of environmental requirements in agriculture.
De efterfølgende »Agenda 2000-reformer« af den fælles landbrugspolitik koblede støtten til landbrugere sammenmed overholdelse af miljønormerne og gav målsætningen om at støtte et »grønnere« landbrug en langt merefremtrædende plads.
The ensuing‘Agenda 2000 reforms’ of the CAP introduced linksbetween support to farmers and compliance withenvironmental standards and gave a much higherprofile to the objective of supporting a ‘greener’agriculture.
Det er EU-biodiversitetshandlings-planernes(28) udtrykkelige mål at fremme integreringenaf biodiversitetshensyn i programmeringsdokumenterneunder fondene til udvikling af landdistrikterne, strukturog samhørighedsfondene samt andre programmer, somer af relevans for EU og tredjelande.
It is the explicit aim of the EU biodiversity action plans(28) to further promote the integration of biodiversity concerns into programming documents under the Rural, Structural and Cohesion Funds and other programmes relevant for EU andthird countries.
tilvejebringe en fælles forståelse af bestemmelsernei habitatdirektivets artikel 8
In order to address the financing issue in a comprehensive and effective way the European Commissionset up, in December 2001, a working group on Article 8, involving experts from Member States andstakeholders.
41 fremsætte anbefalinger om, hvilke fællesskabsfondeder er nødvendige for samfinansieringen af disseudgifter.
Possibilities for supporting Natura 2000 under EUrural development policy and under EU regional policy have been explored by a working group on Article 8 of the habitats directive.
7.2.Arbejdsgruppen omhabitatdirektivets artikel 8
to develop a common understanding of the provisions of Article 8 of the habitats directive; to obtain estimates of the financial costs associated with the future management of the Natura2000 network of sites across the Member States;
Spørgeskemaet blev fremsendt til medlemsstaterne iapril 2002 for at indhente oplysninger om, hvorledesde finansielle aspekter af Natura 2000 var blevettacklet på nationalt eller regionalt plan. Svarene blevgennemgået og drøftet på et møde i gruppen den 11.og 12. september 2002; samtidig blev der truffetbeslutning om den endelige rapports indhold og tilgang.
Three meetings were held (on 17 December 2001, 28February 2002 and 18 April 2002) to decide theapproach of the group, to examine relevant publications, to develop a questionnaire to be sent to Member States and to discuss potential procedures,methods and results.
Med hensyn til finansieringen af Natura 2000 bør manvære opmærksom på, at EU vil blive udvidet i en nærfremtid, hvilket medfører en forpligtelse til at samfinansiere et netværk med deltagelse af 25 medlemsstater. Ifølge et groft skøn vil en endnu højere procentdelaf landarealet i kandidatlandene blive udpeget som Natura 2000lokaliteter end i de nuværende medlemsstater.
Article 8 of the habitats directive foresees Community cofinancing of measures required for the implementation and ongoing management of Natura 2000.The text of the article makes reference to the use ofexisting Community instruments, but until now theprovisions of Article 8 have not been implemented.In addition, the nature of the legal interpretation of Article 8 may be of importance in deciding on whatkind of financial support systems to establish in thefuture.
Der foreligger i øjeblikket ingen præcise tal for,
When considering the financing of Natura 2000 onehas to be aware that in the near future the European
Tilgangen baseredes på behovet for at finde løsningerpå den eksisterende mangel på en aftale om en finan-
In April 2002, the questionnaire was sent to Member States, asking for information on the way in whichfinancial aspects of Natura 2000 had been workedout at national or regional level. The response was
)Findes på Europa-serveren på: http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/lvb/l28023.htm
)Available on the Europa server at http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/lvb/l28023.htm
02_2003_1627_testo_DA.QXD 2-07-2004 16:40 Pagina 42 muligheder« og er dring
02_2003_1627_testo_EN 13-02-2004 10:17 Pagina 40 considered at a meeting of the group held on 11 and12 September 2002, and the content and approachof this final report were also decided.
» Ud for e ov sk og sieringsramme for Natura 2000.
The approach has been based on the need to exploresolutions to the current absence of an agreed framework for funding Natura 2000.
Uden en sådan aftalevil netværkets mål aldrig blive realiseret.
Without such agreement the objectives of the network will never berealised.
Det betød, atgruppen ikke begrænsede sig til en gennemgang afartikel 8 alene.
This meant that the group did not confineitself to an examination of Article 8 alone.
I stedet gik den i gang med at udforskeløsningsmodeller, der tager hensyn til de ændringer,som har fundet sted siden 1992 i EU-finansieringsin-strumenternes anvendelse og formål, i fællesskabsbudgettet og i politikinitiativer — f.eks. miljøhandlingsprogrammerne og integreringen af hensyn til biodiversitet og bæredygtig udvikling.
Instead,it set out to explore options which take into accountthe changes which have taken place since 1992 inthe use and the purpose of EU funding instruments,in the Community budget, and in policy initiatives— such as the environmental action programmesand in the integration of biodiversity and sustainable development considerations.
Arbejdsgruppen konkluderede i samme forbindelse, at de myndigheder, der eransvarlige for Natura 2000, har den klare opfattelse, atden nuværende EU-samfinansiering har været for utilstrækkelig, i for høj grad overladt til tilfældighedernesspil og for tidsbegrænset til at udgøre et egnet grundlag for at hjælpe medlemsstaterne med at opfyldedirektivets krav. Finansieringsordninger er meget komplekse og kan omfatte et stort antal fonde, som hverisær har sin særlige ansøgningsprocedure og sin særlige udformning med henblik på realiseringen af egnemål snarere end Natura 2000’s.
During this work it was also concluded thatthere is a clear perception amongst the authoritiesresponsible for Natura 2000 that current EU cofinancing has been insufficient, too subject tochance, and too time-limited to form an adequatebasis for providing support to Member States inmeeting the requirements of the directive.
GENERELLE ASPEKTER
GENERAL ASPECTS
På basis af de eksisterende finansieringsmulighederkonkluderede arbejdsgruppen, at de nuværende ordninger ikke er tilstrækkelige til at opfylde Natura2000’s behov. Med udgangspunkt i denne analysenåede gruppen til enighed om, at der foreligger tregrundlæggende løsningsmodeller til sikring af en fremtidig samfinansiering af Natura 2000. Disse treløsningsmodeller er:
On the basis of existing funding possibilities, theworking group concluded that current arrangementsare inadequate to meet the needs of Natura 2000.Based on this analysis, the group agreed that threemain options are available for securing future cofinancing for Natura 2000.
42 løsningsmodel 1— anvende eksisterende EU-fonde,f.eks. forordning om udvikling af landdistrikterne,strukturfondene osv., men ændre disse i det fornødne omfang for at opfylde Natura 2000’s behov løsningsmodel 2— udvide og ændre Life-Natur-instrumentet, således at det tjener som primærfinansieringskilde løsningsmodel 3— skabe et nyt finansieringsinstrument, der er specielt beregnet for Natura 2000.
Option 1— using existing EU funds, such as the RDR, Structural Funds, etc, but modify these asnecessary in order to deliver against Natura 2000needs;
Henset til de juridiske tjenesters udtalelse og i betragtning af det oprindelige sigte med artikel 8 nåede arbejdsgruppen til den fælles forståelse, at artikel 8 blevudfærdiget i erkendelse af den »urimeligt store økonomiske byrde«, habitatdirektivet kan påføre medlemsstaterne, specielt dem, der er rige på biodiversitet.
Taking account of the opinion of the legal services andhaving regard to the original rationale behind Article8, the working group came to the common understanding that Article 8 was drafted in recognition ofthe ‘exceptional financial burden’ that the habitats directive might place on Member States, and particularlyon those countries rich in biodiversity.
Habitatdirektivet og Natura 2000 har siden 1992 fået enstørre strategisk betydning, end mange forudså.
Since 1992,the habitats directive and Natura 2000 have assumedgreater strategic importance than many people anticipated.
Disseinstrumenter anses nu for EU’s vigtigste redskaber tilopfyldelse af CBD-forpligtelserne samt det nye globaleog europæiske mål om at standse forringelsen af biodiversiteten inden 2010.
They are now recognised as being the EU’sprincipal tools for achieving the CBD commitmentsand the new global and EU objective of halting the decline in biodiversity by 2010.
Der er samtidig løbende sket enstørre integrering af miljøaspekter i den lovgivning, somregulerer anvendelsen af EU’s vigtigste finansieringsinstrumenter til fordel for landdistrikterne, bl.a. forordning om udvikling af landdistrikterne (1257/99) ogstrukturfondsforordningen (1260/99).
At the same time, therehas been a continuous improvement in the level of integration of environmental aspects in the legislationthat governs the use of the main EU financing instruments directed to the rural world, such as the Rural Development Regulation (1257/99) and the Structural Funds Regulation (1260/99).
Dette resulterede i et bedste skøn overde samlede årlige udgifter ved forvaltningen af Natura2000 på mellem 3,5 og 5,7 mia. EUR.
The working group has made an estimation of thetotal cost that would arise for managing a complet-