natgillin/translations-raw huggingface dataset:
—Rådet og Europa-Parlamentet forpligter sig til også fremover at giveudgifterne til strukturforanstaltninger særbehandling, herunderudgifterne til den nye Samhørighedsfond.
—The Council and the European Parliament undertook to continuethe preferential treatment of expenditure for structural operations,including that concerning the new Cohesion Fund.
Bevillingerne til udgiftsområde 2 i de finansielle overslag udgør således både et loft og etudgiftsmål, eftersom budgetmyndighedens to parter forpligter sig tilfor disse foranstaltningers vedkommende at overføre ikke udnyttedebevillinger til senere regnskabsår.
The allocationsfor heading 2 of the financial perspective consequently representedboth a ceiling and an expenditure target, with the two arms of thebudgetary authority undertaking, for these operations, to transferthe appropriations not used during a financial year to subsequentyears.
Det skal understreges, at udgifterne til forskning og teknologisk udvikling ikke længere tilhørerkategorien af privilegerede udgifter.
It should be noted that the expenditure for research and technological development no longer fell into the category of privilegedexpenditure.
Bestemmelserne om teknisk justering, om tilpasning til gennemførelsesvilkårene og om revision er i store træk uændrede. Institutionerne skalimidlertid sørge for, at de forskellige udgiftsområders lofter ved budgetudarbejdelsen omfatter en vis margen (bortset fra udgiftsområde 2, derudgør udgiftsmål), så der om nødvendigt er plads til yderligere bevillinger uden forudgående revision af de finansielle overslag.
The provisions relating to the procedures for the technical adjustment,the adjustment in line with the conditions of implementation and therevision of the financial perspective remained largely unchanged.However, when drawing up the budget, the institutions had to ensurethat there was a margin beneath the ceilings for the various headings(except for heading 2, which was an expenditure target) so that additional appropriations could be entered where necessary without firstrevising the financial perspective.
2)Bestemmelserne om budgetproceduren
2)Provisions concerning the budgetary procedure
Europa-Parlamentets institutionelle krav førte på dette område til størrefornyelse i den nye aftale.
As a result of the institutional demands of the European Parliament, thenew interinstitutional agreement’s major innovations were to be foundin this field.
—Institutionerne blev enige om, at samtlige udgifter under udgiftsområde 2 (strukturforanstaltninger) og 3 (interne politikker) i de finansielle overslag er ikkeobligatoriske udgifter. I en erklæring til aftalenhedder det i øvrigt, at institutionerne er enige om, at udgifternevedrørende de finansprotokoller, der skal indgås eller fornys medtredjelande, betragtes som ikkeobligatoriske.
—The institutions agreed that all expenditure under headings 2 (structural action) and 3 (internal policies) of the financial perspective was
Ud over løbendefinansprotokoller omfatter de obligatoriske udgifter således udgifterunder EUGFL, Garantisektionen, visse eksterne udgifter (fiskeriaftaler, kapitaldeltagelse i internationale finansieringsorganer osv.) ogpensionsudgifter for tidligere tjenestemænd og andre ansatte.
Apart from the ongoingfinancial protocols, EAGGF Guarantee expenditure, some externalexpenditure (fisheries agreements, subscription to the capital ofinternational financial organisations, etc.) and expenditure on thepensions of former officials or other staff of the institutions wereclassified as compulsory expenditure.
—En ny interinstitutionel samarbejdsprocedure på budgetområdetindføres, hvori indgår dels udveksling af synspunkter om de budgetmæssige prioriteringer, dels samråd om de obligatoriske udgifter,hvilket sætter Europa-Parlamentet i stand til at indlede en dialogmed Rådet om beløbsbevillingerne til disse udgifter, selv om Rådetstadig har »det sidste ord« på området.
—A new procedure for interinstitutional collaboration in budgetarymatters was introduced, with an exchange of views on budget priorities and conciliation on compulsory expenditure, allowing Parliament to initiate a dialogue with the Council on the amount ofcompulsory expenditure to be entered in the budget, even thoughthe Council had the ‘last word’ on the matter.
—En procedure for »negativ fælles beslutningstagning« indføres tilanvendelse i forbindelse med brug af den monetære reserve og de tonye reserver under de finansielle overslags udgiftsområde 6vedrørende foranstaltninger over for tredjelande, dvs. lånegarantierog nødhjælp.
—A ‘negative co-decision’ procedure was introduced to mobilise themonetary reserve and two new reserves were entered under heading6 of the financial perspective for external action, the reserve for loanguarantees and the reserve for emergency aid.
Hvis Kommissionens forslag til anvendelsen af dissereserver ikke opnår begge budgetmyndighedens to parters tilslutningeller ikke er genstand for en fælles holdning fra disse parters side,anses forslaget for vedtaget.
If the Commission’sproposal failed to secure the agreement of the two arms of the budgetary authority, and if the budgetary authority was unable to agreeon a common position, the proposal would be deemed to have beenapproved.
Kommissionen forelagde Rådet en række lovgivningsforslag medhenblik på gennemførelse af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh og gennemførelse i lovgivningen af de forpligtelser, som institutionerne har indgået i forbindelse med den interinstitutionelle aftale,som i virkeligheden er at betragte som en gentlemen’s agreement.
The Commission submitted a series of proposals for legislation to the Council to implement the conclusions of the Edinburgh European Council and to put into legal form the commitments entered into by theinstitutions under the institutional agreement, which as such was merelya gentlemen’s agreement.
—Ændringerne af ordningen for egne indtægter og fastsættelsen af detilsvarende lofter er indeholdt i Rådets afgørelse 94/728/EF,Euratom, som ligeledes er blevet godkendt af de nationale parlamenter.
—The adjustments made to the system of own resources and thesetting of the respective ceilings were the subject of Decision94/728/EC, Euratom, which was also approved by the nationalparliaments.
—Rådets beslutning af 24. juni 1988 om budgetdisciplin er bleveterstattet af Rådets beslutning 94/729/EF.
—The Council decision of 24 June 1988 concerning budgetary discipline was replaced by Council Decision 94/729/EC.
—Indarbejdelsen i budgettet af de to nye reserver beregnet til foranstaltninger udadtil krævede, at der blev vedtaget en lovgivningsramme.
—The entry in the budget of the two new reserves associated with external action required an appropriate legislative framework.
Rådet har således været nødt til at ændre både finansforordningen (Rådets forordning (EKSF, EF, Euratom) nr. 2730/94 omændring af finansforordningen af 21. december 1977 om De Europæiske Fællesskabers almindelige budget) og forordning (EØF,Euratom) nr. 1552/89 om ordningen for egne indtægter (forordning(EF, Euratom) nr. 2729/94).
The Council therefore amended both the financial regulation (Council Regulation (ECSC, EC, Euratom) No2730/94 amending the financial regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities) and Regulation 1552/89 on the system ofown resources (Regulation (EC, Euratom) No2729/94).
Det har desuden vedtaget forordning(EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond, som skaldække de risici, der er forbundet med de sikkerhedsstillelser, derydes over det almindelige budget.
It alsoadopted Regulation (EC, Euratom) No2728/94 creating a guaranteefund to cover the risks incurred as a result of guarantees granted underthe general budget.
Fordelingen mellem garantifondenog budgettet er beskrevet i bilag II-A.
The link between the guarantee fund and thebudget is described in Annex II-A.
—Med hensyn til strukturforanstaltningerne er de fem forordninger fra1988 om strukturfondene blevet omarbejdet, og den 20. juli 1993blev der vedtaget en sjette forordning om Det Finansielle Instrumenttil Udvikling af Fiskeriet (FIUF)(2).
—In the field of structural operations, the five 1988 regulations on the Structural Funds were revised and a sixth regulation on the financialinstrument for fisheries guidance (FIFG) was adopted on 20 July1993(1).
I henhold til traktaten om Den Europæiske Union er der ved hjælp af Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994(3) blevet oprettet en Samhørighedsfond til afløsning af det midlertidige finansiellesamhørighedsinstrument, der blev vedtaget den 30. marts 1993.
In accordance with the Treaty on European Union, a Cohesion Fundwas established by Council Regulation (EC) No1164/94 of 16 May1994(2), after the temporary application of a cohesion financial instru- ment established on 30 March 1993.
(2)Rådets forordning (EØF) nr. 2080/93, 2081/93, 2082/93, 2083/93, 2084/93 og 2085/93(EFT L 193 af 31.7.1993).
Council Regulation (EEC) No2080/93.Council Regulation (EEC) No2081/93.Council Regulation (EEC) No2082/93.Council Regulation (EEC) No2083/93.Council Regulation (EEC) No2084/93.Council Regulation (EEC) No2085/93.OJ L193, 31.7.1993.OJ L130, 25.5.1994.
KONSOLIDERING AF 1988-REFORMEN — »DELORS II-PAKKEN«(1993-1999)63
THE CONSOLIDATION OF THE 1988 REFORM: THE DELORS II PACKAGE (1993–99)61
3.Anvendelsen af den finansielle ramme for perioden 1993-1999
3.Application of the financial framework,1993–99
3.1.Virkningen af den økonomiske recession på periodensførste år
3.1.The impact of the economic recession on the early years of this period
Forvaltningen af de finansielle overslag for perioden 19881992 varblevet lettet betydeligt af den gunstige økonomiske udvikling.
The management of the financial perspective 1988–92 was greatly facilitated by a favourable economic climate.
Davæksten var større end forudset, steg de egne indtægter, hvilket gjordedet muligt at påtage sig nye byrder, bl.a. i forbindelse med aktiviteternepå internationalt plan(1).
Growth was stronger thanoriginally expected, thus generating an increased volume of ownresources and providing cover for new costs arising in particular fromthe development of international activities(1).
De første år med den finansielle ramme for perioden 1993-1999 varpræget af, at den økonomiske udvikling gik i den modsatte retning.
The first years of application of the financial framework 1993–99 werecharacterised by the reverse economic climate.
Denforventede vækst for 1992-1994 blev løbende nedjusteret, hvilket førte tilet kraftigt fald i BNI i faste priser og følgelig også i de egne indtægter, somman oprindelig havde skønnet ville være til rådighed.
The successive downward revisions of forecast growth for 1992 to 1994 led to a big reduction in real GNP and, consequently, in available own resources in relation to the levels originally provided for.
Først i andet halvåraf 1994 var der igen tegn på, at der ville komme et økonomisk opsving.
It was only during the secondhalf of 1994 that signs of economic recovery appeared.
Trods de vanskelige vilkår var det muligt at opretholde principperne ombudgetdisciplin, som er grundlaget i den interinstitutionelle aftale.
Despite this unfavourable situation, the principles of budgetary disciplineunderlying the interinstitutional agreement were not called into question.
2)Snævrere manøvremargen inden for den finansielleramme a)Presset på landbrugsudgifterne
2)Increased constraints for the application of the financial framework
Hertil kommer ekstra udgifter til den fælles landbrugspolitik som følge af de kursjusteringer, der fandt sted siden slutningen af1992, mellem Fællesskabets valutaer.
Then there were the additionalcosts for the common agricultural policy resulting from the Communitycurrency realignments occurring since the end of 1992.
De faktiske landbrugsudgifter blev dog holdt langt under det reduceredeloft.
It was nevertheless possible to contain actual agricultural expenditurewell within these reduced limits.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER b)Fastholdelse af sammenhængen mellem loftet for egne indtægter og udgiftslofterne i de finansielle overslag
(b)Maintaining consistency between the ceiling on own resources andthe ceilings on expenditure in the financial perspective
Som følge af recessionen forsvandt den snævre margen på 0,01% af BNI (i de finansielle overslag for 19881992 var der en margen på0,03%). Margenen var lig med forskellen mellem det samlede loft forbevillinger til betalinger og loftet for egne indtægter.
The economic recession led to the disappearance of the small margin of0.01% of GNP (as opposed to 0.03% in the financial perspective1988–92), which had been left available between the total ceiling onappropriations for payments and the ceiling on own resources.
For at undgå en eventuel overskridelse af loftet for egne indtægter igennemførelsen af budgettet for 1994, traf Kommissionen i løbet afregnskabsåret en række foranstaltninger for at sikre, at de tildelte bevillinger administreres fornuftigt.
To forestall any overshooting of the own resources ceiling in the implementation of the 1994 budget, the Commission took various measuresduring the year for economical management of the appropriations available.
I forbindelse med den tekniske justering af de finansielle overslag forudfor budgetproceduren for 1995 viste det sig ligeledes, at loftet for egneindtægter risikerede at være for lavt i forhold til det udgiftsniveau, dervar fastsat i den finansielle ramme.
During the technical adjustment of the financial perspective ahead of thebudgetary procedure for 1995, it even emerged that the ceiling on ownresources was liable to be insufficient to cover the level of expenditureprovided for in the financial framework.
I Kommissionens foreløbige forslagtil budget blev der taget hensyn til dette problem.
The preliminary draft budgetpresented by the Commission took account of this constraint.
Hvis der ikke blevændret på situationen, ville man være nødt til i de kommende år atnedsætte lofterne for de finansielle overslag, således som det er fastsat iden interinstitutionelle aftale.
Had thissituation persisted, it would have led to a downward revision of thefinancial perspective for the following years of the framework, asprovided in the interinstitutional agreement.
c)Faldet i egne indtægter
(c)The question of the treatment of shortfalls in own resources
Recessionen førte til et fald i de traditionelle egne indtægter og i grundlaget for moms- og BNI-indtægterne i forhold til de skøn, der hvert årblev fastsat i forbindelse med udarbejdelsen af budgettet.
The economic recession brought about a reduction in the traditionalown resources yield and in the bases for the VAT and GNP resourcescompared with the levels forecast when the budget was established.
Heraf fulgte etfald i skatteindtægterne, som faktisk nåede op på store beløb, nemlig 2mia. ECU i 1992 og ca. 6,5 mia. ECU i 1993.
Thisresulted in particularly large revenue shortfalls in 1992 (ECU 2 billion)and 1993 (about ECU 6.5 billion).
1992- og 1993-budgetterne blev gennemført under overholdelse af loftetover egne indtægter, men de ovenfor omtalte indtægtsfald bidrager til, atder opstår negative saldi, som ifølge finansieringsbestemmelserne skalopføres som udgifter i senere regnskabsår, hvilket har til virkning, atman for at kunne overholde loftet for egne indtægter er nødt til at fratrække et lignende beløb i de udgiftsbevillinger, der er fastsat i de finansielle overslag.
In this case,respecting the own resources ceiling would imply a corresponding reduction in the expenditure capacity defined in the financial perspective.
I forbindelse med indgåelsen af den nye interinstitutionelle aftale gjorde Parlamentet sin godkendelse afhængig af, at de negative saldi, som
When concluding the new interinstitutional agreement, Parliament madeits acceptance subject to the condition that the treatment of negative balances arising from revenue shortfalls would not reduce the amounts avail-
KONSOLIDERING AF 1988-REFORMEN — »DELORS II-PAKKEN«(1993-1999)65 opstår som følge af fald i skatteindtægterne, ikke påvirker de udgiftslofter, der er fastsat i de finansielle overslag. Rådet havde forpligtet sigtil at finde en løsning på dette problem.
THE CONSOLIDATION OF THE 1988 REFORM: THE DELORS II PACKAGE (1993–99)63 able under the expenditure ceilings laid down in the financial perspective.The Council undertook to find a suitable solution to this problem.
Kommissionen fremsatte et forslag om ændring af finansieringsbestemmelserne med det formål at fjerne de negative saldi, der opstår ved faldi skatteindtægterne. Ifølge forslaget gøres det ved på grundlag af oplysningerne i forvaltningsregnskabet og de faktiske moms- og BNI-bereg-ningsgrundlag at foretage en ny beregning af, hvordan budgettet for detforegående regnskabsår vil kunne finansieres inden for rammerne af detkonstaterede loft over dette regnskabsårs egne indtægter.
The Commission presented a proposal to amend the financial rules, consisting in eliminating the appearance of negative balances resulting fromrevenue shortfalls by recalculating the financing of the budget of the previous year on the basis of the figures of the revenue and expenditure account and the actual VAT and GNP bases, within the limit permitted bythe own resources ceiling established for the year in question.
Takket være en meget forsigtig forvaltning af de tilgængelige bevillingervar det i praksis muligt at skabe en tilstrækkelig stor margen til atdække indtægtsfaldet.
Thanks to very prudent management of available resources, sufficientmargins could in fact be found to cover the revenue shortfalls.
Budgetmyndigheden valgte således i sidste endeikke at ændre finansieringsbestemmelserne.
Thebudgetary authority therefore preferred not to amend the financial regulation for the time being.
3.2.Udvidelse af Den Europæiske Union
3.2.Enlargement of the European Union
I forbindelse med udvidelsesforhandlingerne med Norge, Østrig, Finlandog Sverige var budgettet et af de afgørende spørgsmål. Eftersomansøgerlandene var forholdsvis rige, ville deres bidrag til fællesskabsbudgettet som helhed betragtet komme til at ligge over de fordele, somde ville kunne se frem til på udgiftssiden.
During the enlargement negotiations with Norway, Austria, Finland and Sweden, the budget was a decisive factor.
1) Holdninger a)Ansøgerlandene gav især udtryk for deres bekymringer på følgendeto områder:
1)The stated positions(a)The applicant countries had expressed two major concerns.
—De frygtede, at deres bidrag til fællesskabsbudgettet ville føre til et»skattechok«, og ønskede derfor en gradvis indførelse af ordningenfor egne indtægter.
—They were worried about the ’shock’ to their own finances of theircontribution to the Community budget and therefore wished toobtain a gradual ’phasing-in’ of the own resources mechanism.
—De frygtede, at forhandlingerne på landbrugsområdet ville få konsekvenser for deres respektive offentlige finanser.
—They were worried about the consequences of the agriculture aspectsof the negotiations for their national public finances.
Unionen havde nemligforeslået, at ansøgerlandenes landbrugspriser med det samme blev tilpasset fællesskabspriserne, som ofte var lavere, dog mod tildeling af en
The Union hadproposed an immediate alignment of their agricultural prices withthe generally lower Community prices, accompanied by degressiveaid financed exclusively by national budgets and designed to cushionthe impact of this fall in prices on farmers’ incomes.
b)Unionens bekymringer drejede sig især om følgende tre områder:
(b)For its part, the Union had three major concerns.
—For det første kunne der ikke blive tale om en permanent undtagelsefra den nuværende ordning for egne indtægter.
—Firstly, envisaging a permanent exemption from the system of ownresources was out of the question.
—For det andet burde en overgangsordning kun indføres med denbegrundelse, at ansøgerlandenes fordele var begrænsede, da de førstefterhånden ville få fuldt udbytte af fællesskabsinterventionerne.
—Secondly, if a transitional system were to be considered, its justification should lie in ’loss of income’ for the acceding countries resultingfrom the fact that Community action in their favour would beimplemented only gradually.
—Endelig burde det undgås, at alle udgifter til tilpasningen af ansøgerlandenes landbrug blev pålagt Unionen.
—Finally, care had to be taken not to cover the entire cost of adjustment of the agricultural sector of the applicant countries.
Indførelse af tiltrædelsesudligningsbeløb ville desuden have været i strid med princippet om etstort marked uden indre grænser.
In addition, the introduction of ACAs would have run counter to a singlemarket without internal frontiers.
Under alle omstændigheder burde udvidelsen ikke føre til, at Fællesskabet finansielt blev dårligere stillet end før.
In any event, following enlargement, the Community should not finditself in a more difficult financial situation than previously.
2)Resultaterne af forhandlingerne a)Ved afslutningen af forhandlingerne fik ansøgerlandene tildelt noglebudgetkompensationer,som er bedre kendt under betegnelsen »landbrugsbudgetpakken«.
2)The results of the negotiations
Beløbsstørrelserne, som er opført i tiltrædelsesakten, består af følgende to dele:
These amounts, which are recorded in the Act of Accession,are made up of two components.
—En kompensation for manglende indtjeningsmuligheder i landbrugssektoren i det første år som følge af, at ansøgerlandene ikke vil væreberettigede til at modtage direkte hektarstøtte for de store afgrøderog oksekødspræmier.
—Compensation for loss of earnings during the first year in the agriculture sector on account of the non-payment to the applicant countries of direct per hectare aid for major crops and beef and vealpremiums.
Sådanne betalinger skulle basere sig påerklæringer fra begyndelsen af 1994, hvilket naturligvis var umuligt,da de nye lande endnu ikke var medlemmer af Fællesskabet på dettetidspunkt.
This payment should have been based on the statementsto be made at the beginning of 1994, which was obviously impossible since these countries were not members of the Community atthat time.
KONSOLIDERING AF 1988-REFORMEN — »DELORS II-PAKKEN«(1993-1999)67
THE CONSOLIDATION OF THE 1988 REFORM: THE DELORS II PACKAGE (1993–99)65
Det blev desuden en del af aftalen, at Fællesskabet via sit budget påtogsig at opfylde de finansielle forpligtelser, som ansøgerlandene havdeindgået i forbindelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
Furthermore, it was agreed that the Community budget would cover thefinancial commitments entered into by the applicant countries under theagreement establishing the European Economic Area (EEA).
b)I tiltrædelsesakten er ligeledes anført de bevillinger,som ansøgerlandene har ret til i henhold til strukturfondene:
(b)The Act of Accession also provided for appropriations which thenew Member States could claim under the Structural Funds.
—Der oprettedes et nyt mål 6 med henblik på regioner med en befolkningstæthed på under otte indbyggere pr. km2, hvorved det geogra- fisk begrænses til kun at omfatte nogle regioner i det nordlige Skandinavien og Finland.
—A new objective 6 was introduced in favour of regions with a population density not exceeding eight inhabitants per km2, which boiled down to restricting its geographical cover to a few regions in thenorth of Scandinavia and Finland.
Principperne for mål 6 var de samme som formål 1, men bevillingerne pr. capita var lidt lavere.
Objective 6 was subject to rulessimilar to those of objective 1 and received an allocation per inhabitant which was slightly lower.
—Ansøgerlandene ville selvfølgelig på linje med de øvrige medlemsstater være berettigede til at modtage støtte i henhold til de andrestrukturfondsmål til et beløb, hvis størrelse ligeledes fastsattes itiltrædelsesakten.
—The applicant countries were obviously eligible for the other objectives of the Structural Funds on the same footing as the other Member States for a total amount also laid down in the Act of Accession.
3)Tilpasning af de finansielle overslag
3)The adjustment of the financial perspective