natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen vedtog den 31. oktober 1994 i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh forslag til en ny afgørelse om ordningen for egneindtægter.
As agreed at the Edinburgh European Council, a new Decision on the system of ownresources was adopted on 31 October 1994.
Ved denne afgørelse forhøjedes loftet over de egne indtægter til 1,21 % af BNI i1995 og skal derefter gradvis hæves til 1,27 % af BNI i 1999.
This Decision raised the own resourcesceiling to 1,21 % of GNP in 1995 and, in stages, up to 1,27 % of GNP in 1999.
Den ensartede sats formomsindtægterne vil gradvis blive sænket fra 1,4 % til 1 % i 1999, og den del afmomsberegningsgrundlaget, der skal medregnes, vil ligeledes gradvis blive reduceret til 50% af BNI i stedet for som nu 55 %.
Theuniform VAT rate will be gradually reduced from 1,4 % to 1 % in 1999 and the VATbase to be taken into account will be restricted, again being cut in stages, to 50 % of GNP instead of the current 55 %.
For de lande, der får støtte fra Samhørighedsfonden,nedsættes momsberegningsgrundlaget til 50 % af BNI allerede fra 1995.
The Member States eligible for assistance under the Cohesion Fund had their VAT base restricted to 50 % of GNP in 1995.
Den nye afgørelse om egne indtægter er trådt i kraft med virkning fra den 1. januar 1995,efter at medlemsstaterne har ratificeret den i løbet af 1996.
The new own resources Decision entered into force with effect from 1 January 1995 after ithad been ratified by all the Member States in 1996.
Fællesskabets egne indtægter omfatter:
The Community’s own resources are now:
Der er desuden i 1988 indført en ny kategori af indtægter, » den fjerde indtægt «.
A new category of revenue known as the fourth resource was also created in 1988: Thisresource is based on GNP and is derived from the application of a rate to the sum of the GNPs of all the Member States.
Denopkræves med en bestemt procentsats af samtlige medlemsstaters bruttonationalindkomst(BNI).
It is a variable, budget-balancing resource for which the call-in rate is calculated during thebudgetary procedure in such a way as to cover the amounts not yielded by the other budgetrevenue.
Efter GATT-aftalerne er den største del af landbrugsafgifterne blevet erstattet aftoldafgifter.
As a result of the GATT agreements, the agricultural levies have largely been replaced bycustoms duties.
Denne indtægt har til formål at bringe balance på budgettet, og procentsatsen herforfastsættes i forbindelse med budgetforhandlingen under hensyn til budgettets øvrigeindtægter. Derfor betegnes den som en yderligere indtægt.
All this revenue, plus miscellaneous revenue such as deductions from the salaries of Community officials (tax and social security contributions), interest on late payments, finesand any surplus from earlier years, must cover the total payment appropriations required tofinance the expenditure entered in the budget for a given year.
Sukker- og isoglucoseafgifterne omhandles i den fælles markedsordning for sukker ogomfatter:
Sugar levies are provided for in the sugar market arrangements and comprise:
— en produktionsafgift, hvorigennem producenterne bidrager til markedsstøtten
— production levies, which ensure that producers contribute to market supportexpenditure;
— en som anvendes til at finansiere en udjævning af oplagringsudgifterne med det formålat sikre en regelmæssig afsætning af sukker
— storage levies, which finance the storage cost equalization system to ensure a regularflow of sugar onto the market;
I figur 5og 6 ses udviklingen i disse indtægter.
The Community budget: The facts in figures
Overdragelsen til Kommissionen af de traditionelle egne indtægter sker senest to månederefter, at fordringen er fastslået.
Tables 12 and 18 record the total contribution (all types of own resources) of each Member State between 1988 and 1999.
Der fratrækkes 10 % til dækning af medlemsstaternesopkrævningsomkostninger. De egne moms- og BNI-indtægter overføres hver måned med
For 2000 the data for each Member State are set out in thetables and charts showing each Member State’s share of total financing (Chart18, Tables 32 to 34).
UROPÆISKE
EVELOPMENT
(EUF) nale og regionale programmer og tilrådighedsstillelse af risikovillig kapital (dvs. støtte, derskal betales tilbage) findes der i EUF-regi fem særskilte redskaber:
The forms of financial aid available under the EDF cover a wide range. Apart from subsidies for national and regional programmes and the allocation of venture capital (i.e. repayable aid), the EDF uses five more specific instruments:
Udviklingssamarbejdet med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet finansiereshovedsagelig af EUF, der blev oprettet i forbindelse med Lomé-konventionen, som iøjeblikket er grundlaget for Fællesskabets forbindelser med ca. 70 AVS (1) stater.
Development cooperation with the countries of Africa, the Caribbean and the Pacific ismainly financed by the European Development Fund set up under the Lomé Conventions,which now link the Community with some 70 ACP States (1).
— Stabex, som anvendes til gennem finansielle overførsler at kompensere for indtægtstabved eksport af landbrugsprodukter
— Stabex, to offset income losses on exports of agricultural products by means of financialtransfers;
EUF har siden grundlæggelsen i 1959 været baseret på skiftende konventioner.
The EDF has been in operation since 1959 as the conventions governing it are periodicallyrenewed.
Den første EUF dækkede perioden 1959-1964, hvorefter forløbet har været som følger:
The first EDF covered the period 1959-64. This was followed by:
— nødhjælp (særlig støtte i tilfælde af katastrofer)
— emergency aid, to provide special relief in the event of disaster;
— støtte til flygtninge
— aid to refugees;
— .rentegodtgørelse, som bevilges til lån optaget i EIB.
— .interest subsidies on loans obtained from the EIB.
Endelig blev der med den syvende EUF indført en vigtig nyskabelse, da Fællesskabet fikmulighed for at yde støtte til strukturtilpasningsprogrammer i lande, hvor der sker enøkonomisk reform
Finally, one important innovation of the seventh EDF is Community aid for structuraladjustment programmes in countries implementing economic reforms.
Det samlede beløb til den ottende EUF (2) er på 13 132 mio. EUR
The eighth EDF (2) totals EUR 13 132 million
Den ottende EUF omfatter den anden femårsperiode fra 1995-2000. Perioden er fastsat i denfinansprotokol, som er et bilag til Lomé IV konventionen, der gælder for ti år.
The eighth EDF covers the second five-year period (1995 to 2000) provided for in thefinancial protocol annexed to the fourth Lomé Convention, which was signed for a term of10 years.
Den trådte ikraft den 1. juni 1998 efter ratifikation i medlemsstaternes parlamenter. Det oprindeligebeløb hertil androg 13 132 mio. EUR (inkl. 165 mio. EUR til OLT).
It entered into force on 1 June 1998 after being ratified by the national parliamentsof the Member States; it initially came to EUR 13 132 million (including EUR 165 millionfor the overseas countries and territories).
Til sammenligningsvarer det beløb, der er afsat til forventede aktioner (finansieringsbeslutninger) som led i EUF/AVS for 2000, til ca. 47% af de samlede forpligtelsesbevillinger, der for samme år erafsat til Fællesskabets aktioner over for tredjelande (dvs. alle bevillingerne underundersektion B7, herunder til førtiltrædelsesstrategien, B8 og til EUF).
For the purposes of comparison, the totaloperations earmarked under the EDF-ACP for 2000 (financing decisions) represent some47 % of the total amount of commitment appropriations allocated to the Community’sexternal action for the same year (i.e. the aggregate of appropriations in Subsection B7(including the preaccession strategy), Subsection B8 and the EDF).
Senere fik disse uafhængighed og indgik som De Associerede Afrikanske Stater og Madagaskar (AASM) Yaounde I og II konventionerne med
They later becameindependent and formed the Associated African States and Madagascar which concluded Yaoundé I and II
(2) Ved finansieringen anvendes følgende fordelingsnøgle: Belgien 3,92% - Danmark 2,14% - Tyskland 23,36% -Grækenland 1,25% - Spanien 5,84% - Frankrig 24,30% - Irland 0,62% - Italien 12,54% - Luxembourg 0,29%
(2) It is financed according to the following scale: Belgium, 3.92 % — Denmark, 2.14 % — Germany,23.36 % — Greece, 1.25 % — Spain, 5.84 % — France, 24.30 % — Ireland, 0.62 % — Italy, 12.54 % —
Fællesskabet.
with the Community.
På grund af Det Forenede Kongeriges tiltrædelse i 1973 udvidedes associeringen til at omfatte Commonwealth landene og nogle uafhængige afrikanske stater. Dette var oprindelsen til AVS staternesassociering og til Lomé konventionerne.
With the accession of the United Kingdom in 1973, this was extended to the countries ofthe Commonwealth and other independent African States, leading to the association of the ACP States and the Lomé Conventions
EKSF's aktionsbudget for 2000, som beskrevet nedenfor, blev vedtaget af Kommissionenden 8. december 1999.
The operating budget for the ECSC for 2000, as outlined below, was adopted by the Commission on 8 December 1999.
Hovedformålet med stålforskningsstøtten (56 mio. EUR) er at nedsættefremstillingsomkostningerne, forbedre produkternes kvalitet og brugsegenskaber, fremmebrugen af stål, udvide dets anvendelsesområde samt tilpasse produktionsbetingelserne tilmiljøkravene.
The main aims of the aid for steel industry research (EUR 56 million) are to reducemanufacturing costs, improve the quality and performance of products, promote and extendthe uses of steel, and adapt production conditions to environmental demands.
På kulforskningsområdet (25 mio. EUR) er hovedformålet at reducerekostprisen, øge produktionen over og under jorden, forbedre arbejdssikkerheden ogarbejdsforholdene, opretholde de nye markeder samt især opnå en mere hensigtsmæssiganvendelse af kul og dermed også en bedre miljøbeskyttelse.
In the field ofcoal industry research (EUR 25 million) the main aims are to lower production costs, raiseunderground and pithead productivity, improve safety and working conditions, safeguardnew markets and, above all, improve the use made of coal, with a view to betterenvironmental protection.
I medfør af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra b), og stk. 1, litra c), er der i 2000 afsat61 mio. EUR til støtte til sociale foranstaltninger for EKSF-arbejdere (traditionelomskoling).
In 2000 EUR 61 million was committed for aid for the social redeployment of coal andsteelworkers under Article 56(1)(c) and (2)(b) of the ECSC Treaty (traditionalredeploymentand social measures in the coal and steel industry).
Kommissionen besluttede den 22. juni 1994 (1) at ændre EKSF's låntagnings- oglångivningspolitik under hensyn til, at traktaten udløber i 2002, og regnskabsåret 1997 varderfor det sidste år, hvor der blev ydet støtte i form af rentegodtgørelse på omstillingslån[artikel 56, stk. 2, litra a)] til investeringer, som skaber arbejdspladser i regioner, der erberørt af nedskæringerne i EKSF-aktiviteterne.
On 22 June 1994 (1), the Commission approved new guidelines on the ECSC’s futureborrowing and lending activities up to the year 2002 (when the ECSC Treaty expires). 1997therefore saw the end of interest subsidies on conversion loans granted under Article56(2)(a) to encourage job-creating investments in regions affected by the decline in ECSCactivities.
På EKSF's budget for 2000 er der afsat 31 mio. EUR til omstillingen af kulsektoren.
The 2000 ECSC budget earmarks EUR 31 million for restructuring the coal industry.
Udgifterne på EKSF's aktionsbudget anslås til 178 mio. EUR i 2000 (inklusive 5 mio. EURtil administrationsudgifter).
The 2000 ECSC operating budget therefore totals EUR 178 million (including EUR 5million in administrative expenditure).
Støtten er det nødvendige sociale element i Fællesskabets industripolitik inden for EKSF'sforskellige sektorer.
This aid is an essential complement to the Community’s policy in the ECSC sectors.
Når en aktivitet ophører, begrænses eller ændres, og dette endegyldigtmedfører tab af arbejdspladser, sørger Fællesskabet, navnlig gennem omskoling, for atmindske de negative sociale virkninger for de berørte arbejdstagere.
Whenpermanent closures, cutbacks or changes of activity lead to job losses, the Communityattempts to mitigate the social repercussions for the workers concerned throughredeployment measures.
Fællesskabet bidragersåledes til finansiering af støtte, der ydes med det formål at begrænse de pågældendearbejdstageres indtægtsnedgang.
It provides grants to compensate for loss of earnings resulting fromthese measures.
Tildelingen af dette bidrag er betinget af, at denpågældende medlemsstat mindst betaler et tilsvarende beløb.
The granting of this aid is conditional upon the Member State paying aspecial contribution at least equal to the ECSC contribution.
Støtten ydes efterregningslinjer, som er fastlagt i bilaterale aftaler med medlemsstaterne (førtidspensionering,arbejdsløshed, forflyttelse, omskoling, faglig videreuddannelse).
Social aid is granted underarrangements defined in bilateral agreements concluded with the Member States (earlyretirement, unemployment, transfer, retraining and vocational training).
EKSF's støtte på detsociale område kan også være et supplement til støtte og lån fra anden side som led i Fællesskabets støtterammer.
ECSC socialassistance may be granted over and above other forms of aid or loans granted under the Community support frameworks.
Indtægterne på EKSF's budget
ECSC budget revenue
Den Høje Myndighed (Kommissionen) har bemyndigelse til ved hjælp af en afgift påproduktionen af kul og stål at skaffe sig de midler, der er nødvendige for, at den kan udføresine opgaver.
The High Authority (Commission) is empowered to raise the funds it requires to carry outits tasks by imposing levies on the production of coal and steel.
I medfør af EKSF-traktatens artikel 55 er der i 2000 afsat 81 mio. EUR til støtte til tekniskforskning inden for kul- og stålsektoren
Under Article 55 of the ECSC Treaty, EUR 81 million was granted in aid for technicalresearch in the coal and steel sector in 2000.
21 andre hensættelser på EKSF-budgettet, annullerede forpligtelser, som ikke kommer tilindfrielse, samt diverse indtægter.
21 reserves and provisions entered in the ECSC balance sheet, cancelled commitments andmiscellaneous revenue.
For 2000 anslås disse indtægter til henholdsvis 54 mio.EUR, 37 mio. EUR og 4 mio. EUR, dvs. i alt 95 mio. EUR.
In 2000, this revenue was estimated at EUR 55 million,EUR 37 million and EUR 4 million respectively. The grand total was EUR 95 million.
Kommissionen har imidlertid besluttet at fastsætte EKSF-opkrævningssatsen til 0% fra ogmed 1998, da de hensættelser, der er opført på EKSF's budget pr. 31.12.1997, anses for atvære tilstrækkelige til at fastholde EKSF's budgetmæssige aktivitet på et rimeligt niveauindtil traktatens udløb.
However, the Commission decided to set the levy rate at 0% from 1998, as theprovisions entered in the ECSC balance sheet at 31 December 1997 were deemedsufficient to maintain the ECSC's budgetary activity at the appropriate level until theexpiry of the Treaty.
Hovedparten af midlerne på EKSF-budgettet stammer derfor fra nettosaldoen for åretsfinansielle transaktioner, bl.a. renter af udlån af egne midler, investeringer, reserver og
Most of the resources therefore other than levies derive from the ‘net balance’ from annualfinancial operations, in particular, interest on loans against own resources, investments,
Det er således i 2000 nødvendigt at anvende 83 mio. EUR af de henlæggelser til finansieringaf aktionsbudgettet, som i 1997 blev afsat til dette formål.
It is therefore necessary to draw ECU 83 million in 2000 from the provision for financingthe operating budget which was set up as a precautionary measure in 1997.
203 (den nuværende artikel 272).
Article 203 (which has since become Article 272).
I praksis var den væsentligste nyskabelse i traktaten fra1975 oprettelsen af Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber.
In actual fact, the main innovation of the1975 Treaty was the creation of the Court of Auditors.
De oprindelige budgetprocedurer, som blev anvendt næsten uændret helt frem til 1970, blevfastlagt i Paris-traktaten af 18. april 1951 om oprettelse af EKSF og Romtraktaten af 25.marts 1957 om oprettelse af EØF.
The Treaty of Paris of 18 April 1951 establishing the ECSC and the Treaty of Rome of 25March 1957 establishing the EEC laid down the budgetary mechanisms which appliedvirtually unchanged until 1970.
I denne periode indtog Rådet den altdominerende stilling under budgetproceduren.
During this period, the Council completely dominated the budgetary decision-makingprocess.
Ihenhold til EØF-traktaten skulle Rådet fastlægge sit budgetforslag efter at have hørt Kommissionen om de ændringer, det ønskede at foretage i det foreløbige budgetforslag,som Kommissionen havde udarbejdet på grundlag af institutionernes overslag, og endeligtvedtage budgettet efter at have udtalt sig om de ændringer, Parlamentet havde foreslået.
Under the EEC Treaty the Council established its draft budget after consulting the Commission on the changes it wished to make to the preliminary draft which the Commission had drawn up on the basis of the institutions’ statements of estimates. It thendeclared the budget finally adopted after taking a decision on the modifications proposed by Parliament .
De budgetmekanismer, der således blev indført, blev anvendt — om end med større ogstørre problemer fra 1979 — indtil 1988, som er endnu en milepæl i fællesskabsbudgettetshistorie (se » Perioden 1988-1992 «, side 51).
These budgetary mechanisms continued to work — though less and less efficiently from1979 onwards — until 1988, the next milestone in the history of the Community budget (see‘1988 to 1992’, page 51).
I mellemtiden gjorde Fontainebleau-aftalernefra juni 1984 det imidlertid muligt at løse en række problemer, som havde betydning for Fællesskabets økonomi, såsom problemet med budgetuligevægtene og den britiskekompensation, den tredje udvidelse med Spanien og Portugal, styringen aflandbrugsudgifterne og udviklingen af strukturpolitikkerne samt utilstrækkeligheden af Fællesskabets egne indtægter (som midlertidigt blev løst ved at hæve den procentdel afmomsindtægterne, der blev overdraget til Fællesskabet).
In the meantime, however, the Fontainebleau agreements of June1984 settled a number of questions of considerable financial importance, including theproblem of budgetary imbalances and compensation for the United Kingdom, the thirdenlargement with the accession of Spain and Portugal, containment of agriculturalexpenditure, development of structural policies and the exhaustion of own resources (whichhad been provisionally resolved by raising the percentage of VAT receipts going to the Community).
Fra og med 1962 blev udgifterne i forbindelse med landbrugspolitikken opført påfællesskabsbudgettet. På baggrund heraf fremlagde Kommissionen i 1965 en række forslagfor Rådet om finansieringen af den fælles landbrugspolitik, indførelsen af egne indtægter ogen forøgelse af Europa-Parlamentets beføjelser.
After expenditure on the common agricultural policy was entered in the Community budgetin 1962, the Commission made a number of proposals to the Council in 1965 on thefinancing of the common agricultural policy, the introduction of own resources and thestrengthening of Parliament’s powers.
I samme periode nåede den europæiske integrationsproces et skridt videre medundertegnelsen af fællesakten i februar 1986, som Kommissionen brugte som udgangspunktfor fremlæggelsen af » Delors I-pakken «, der udgjorde grundlaget for Bruxelles-aftalernei 1988.
It was during this period that European integration entered a new stage with the signature ofthe Single Act in February 1986, prompting the Commission to present the Delors I packagewhich served as a basis for the 1988 Brussels agreements.
Den interinstitutionelle aftale fra 1988 og de finansielle overslag, som var enintegrerende del deraf, gjorde det muligt at fastlægge reglerne for et afbalanceret forholdmellem institutionerne på budgetområdet (Se » Perioden 1988-1992 «).
The Interinstitutional Agreementof 1988 and the financial perspective which formed an integral part of this Agreement laiddown the rules for balanced interinstitutional relations in the budgetary sector (see ‘1988 to1992’, ) .
Da resultaterne afdenne aftale var gode, blev den i 1993 fulgt op af den anden interinstitutionelle aftale, sombl.a. for perioden 1993 til 1999 fastsætter den finansielle ramme for de udgifter, der ernødvendige for gennemførelsen af traktaten om Den Europæiske Union, der blevundertegnet i Maastricht den 7. februar 1992 (se » De finansielle overslag 1993-1999 «).Der blev i kølvandet på Amsterdam-traktatens ikrafttræden indgået en ny interinstitutionelaftale den 6. maj 1999 (se » Agenda 2000 og de finansielle overslag 2000-2006 «).
Since this Agreement was, on the whole, a success, it was followed in 1993 by asecond Interinstitutional Agreement which set a financial framework for the period 1993 to1999 for the expenditure required to implement the Treaty on European Union signed at Maastricht on 7 February 1992 (see ‘Financial perspective 1993 to 1999’, page XX) . A new Interinstitutional Agreement was concluded on 6 May 1999 following the Amsterdam Treaty (see ‘Agenda 2000 and the financial perspective 2000-2006’).
Først efter mere end fire års forhandlinger nåede man i 1970 til enighed om de såkaldte Luxembourg-aftaler.
More than four years of negotiations were needed before the Luxembourg agreementswere concluded in 1970.
Traktaten af 22. april 1970 medførte en gradvis styrkelse af Parlamentets beføjelser.
The Treaty of 22 April 1970 provided for a gradual increasein Parliament’s powers.
I første omgang (frem til 1974) kunne Parlamentet ændrefordelingen af de udgifter, for hvilke der var en fast samlet beløbsramme, hvis Rådet ikkenedstemte det med kvalificeret flertal.
Initially, up to 1974, Parliament was able to alter thebreakdown of expenditure without changing the total; the Council could reject this bya qualified majority.
Fra 1975 blev traktatens bestemmelser ændretmarkant; Parlamentet fik større og mere nuancerede ændringsbeføjelser, som varforskellige, alt efter om der var tale om obligatoriske eller ikkeobligatoriske udgifter.
After 1975 the provisions of the Treaty were substantiallyamended: Parliament’s powers of amendment were increased and depended onwhether the expenditure was compulsory or non-compulsory.
Medhensyn til de ikkeobligatoriske udgifter fik Parlamentet nu » det sidste ord «; deudgiftsstigninger, som Parlamentets ændringsforslag medførte, måtte dog ikke overstige enmaksimal sats for forhøjelsen af de ikkeobligatoriske udgifter (MES) (se » Nyttigebegreber: Definitioner «, side 7). Desuden var det nu formanden for Parlamentet og ikkelængere formanden for Rådet, der fastslog, at budgettet var vedtaget.
Parliament was giventhe ‘final word’ on noncompulsory expenditure provided that it did not exceed themaximum rate of increase (see ‘Some important concepts: Definitions’, page 7).Furthermore, it was the President of Parliament and no longer the President of the Council who was to declare the budget finally adopted.
De vigtigste etaper i dette forløb har været:
1.Unification of the budget instruments
— EKSF-traktaten af 1951, hvormed der indførtes et budget for administrationsudgifterneog et aktionsbudget
The main stages are as follows:— the 1951 ECSC Treaty provides for an administrative budget and an operating budget;
— EØF-traktaten af 1957, hvormed der indførtes et enhedsbudget. Derimod indførtes dermed Euratom-traktaten et driftsbudget og et forsknings- og investeringsbudget
— in 1957 the EEC Treaty established a single budget; the Euratom Treaty, on the otherhand, set up an administrative budget and a research and investment budget;
» Pakkeløsningen « fra Luxembourg omfatter også afgørelsen af 21. april 1970 om aterstatte medlemsstaternes økonomiske bidrag med Fællesskabets egne indtægter.
The Luxembourg package also included the Decision of 21 April 1970 on the replacementof financial contributions from the Member States by the European Communities’ ownresources.