natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I marts 2000 lancerede EU det europæiske klimaændringsprogram (ECCP).
In March 2000, the EU launched the European Climate Change Programme (ECCP).
EU har sammen med repræsentanter for erhvervslivet, miljøsammenslutninger og andre interessegrupper indkredset 42 foranstaltninger, som kan hjælpe medlemsstaterne med at nedbringe deres drivhusgasemissioner på en omkostningseffektiv måde.
Together with representatives from industry, environmental associations and other interested groups, the EU has identified 42 measures that will help its member states reduce their greenhouse gas emissions in a cost-effective way.
Alle disse foranstaltninger er allerede blevet omsat i lovgivning eller er ved at blive vedtaget.
All these measures have already become law or are in the process of being adopted.
En af hjørnestenene i EU’s klimapolitik er EU’s emissionshandelsordning, som blev lanceret den 1. januar 2005.
A cornerstone of EU climate change policies is the EU’s emissions trading scheme launched on 1 January 2005.
EU-regeringerne har fastsat grænser for, hvor meget CO2 ca. 12 000 kraftværker og energiintensive fabrikker må udlede pr. år.
EU governments have set limits to how much CO some 12 000 power plants and energy-intensive factories are allowed to emit per year.
Disse anlæg tegner sig for næsten halvdelen af EU’s CO
These plants account for almost half of the EU’s CO emissions.
16 købt af andre, skal betale store bøder. Emissionshandelsordningen vil sikre, at emissionerne nedskæres der, hvor det er billigst, og at de samlede omkostninger dermed bliver så lave som muligt.
16 sure that emissions are cut where it is cheapest, and lower the overall costs of reducing emissions.
Andre ECCP-foranstaltninger tager f.eks. sigte på at forbedre brændstofeffektiviteten i biler og energieffektiviteten i bygninger (bedre isolering kan mindske opvarmningsomkostningerne med 90 %!), at øge anvendelsen af vedvarende energikilder som f.eks. vind, sol, tidevand, biomasse (organiske materialer som træ, restprodukter fra forarbejdningsindustrien, planter, husdyrgødning osv.) og geotermisk energi (varme fra varme kilder og vulkaner), at fremme kombineret kraftvarmeproduktion, fordi der kræves mindre energi hertil, at kontrollere de fluorholdige drivhusgasser, der bruges i luftkonditioneringsanlæg, at mindske udledningen af metan fra lossepladser, at øge bevidstgørelsen om klimaproblematikken og styrke forskning og udvikling samt anvendelse af klimavenlige teknologier.
Other ECCP measures are, for example, aimed at improving the fuel-efficiency of cars and the energy efficiency of buildings (better insulation can reduce heating cost by 90 %!); increasing the use of renewable energy sources, such as wind, the sun, tidal power, biomass (organic material such as wood, mill residues, plants, animal droppings, etc.) and geothermal power (heat from hot springs and volcanoes); advancing combined heat and power generation because this requires less energy; controlling the fluorinated greenhouse gases used in air conditioning; reducing methane emissions from landfills; raising awareness; and strengthening research and the development and use of climatefriendly technologies.
F.eks. er det muligt at opsamle noget af det kulstof, der udledes, når fossilt brændstof brændes, og så nedgrave det i gamle miner eller nedlagte oliefelter.
Other 4% when fossil fuels are burnt and then bury it in old mines or former oil fields.
Denne teknologi kaldes »carbon capture and storage« og begrænser udledningen af CO2 i atmosfæren.
This technology is called ‘carbon capture and storage’ and reduces CO emissions into the atmosphere.
En anden lovende teknologi, som der imidlertid skal forskes betydeligt mere
The fuel cell converts the hydrogen with oxygen into water, and in the process it produces electricity.
Husholdningerne & små og mellemstore virksomheder 17 % Kilde: Det Europæiske Miljøagentur.
Householdsand SMEs17%
Hvis alle de foranstaltninger, EU og medlemsstaterne har planlagt, gennemføres, er EU godt på vej til at nå sine Kyoto-mål for 2012.
The EU is on course to reach its Kyoto targets for 2012 if all the measures planned by the EU and its member states are implemented.
I 2002, som på tidspunktet for udarbejdelsen af denne brochure er det seneste år, der foreligger data for, havde de tidligere 15 EU-lande reduceret deres drivhusgasemissioner med 2,9 % i forhold til 1990niveauerne (deres Kyoto-mål er 8 %).
Source: European Environment Agency written, the former 15 EU countries had reduced their greenhouse gas emissions by 2.9 % compared to 1990 levels (their Kyoto target is 8 %).
Tilsammen havde de 25 EU-lande reduceret deres emissioner med 9 %.
Together, the 25 EU countries had reduced their emissions by 9 %.
Hvad gør virksomhederne?
What businesses are doing
Virksomhederne spiller en vigtig rolle i kampen mod klimaændringer.
Companies are playing an important role in the fight against climate change.
De er ved at forstå, at hvis de mindsker deres drivhusgasemissioner, beskytter de ikke alene klimaet — de kan også spare penge, få god reklame og dermed opnå fordele i forhold til deres konkurrenter.
They are coming to understand that by cutting their greenhouse gas emissions they not only protect the climate, but can also save money, earn good publicity, and gain an advantage over their competitors.
F.eks. har et stort multinationalt selskab, der producerer et bredt spektrum af produkter i forskellige dele af verden, siden 1990 sparet 1,5 mia. EUR ved at mindske sit energiforbrug og installere nye klimavenlige teknologier i sine fabrikker.
For example, a big multinational company manufacturing a wide range of products in different regions of the world has, since 1990, saved EUR 1.5 billion by reducing energy consumption and installing new climatefriendly technologies in its factories.
Desuden sparer det årligt mellem 7 og 11 mio. EUR ved at benytte vedvarende energi.
In addition, it saves EUR 7 to 11 million annually through the use of renewable energy.
Hermed har det siden 1990 mindsket sin udledning af drivhusgas med 67 % ().
With these measures, it has reduced its greenhouse gas emissions by 67 % since 1990 ().
Sammenslutningerne af europæiske, japanske og koreanske bilfabrikanter har frivilligt påtaget sig at mindske de gennemsnitlige CO2-emissioner fra nye personbiler, der sælges i Europa, med ca. en fjerdedel af 1995- niveauerne inden udgangen af 2008 (europæiske bilfabrikanter) eller 2009 (japanske og koreanske fabrikanter).
The associations of European, Japanese and Korean car manufacturers have voluntarily committed themselves to reducing the average CO emissions of new passenger cars sold in Europe by roughly a quarter from 1995 levels by 2008 (European carmakers) or 2009 (Japanese and Korean carmakers).
Udviklingen af klimavenlige teknologier skaber også nye job og nye markeder.
The development of climatefriendly technologies also creates new jobs and opens up new markets.
Takket være adskillige EU-landes støtteordninger for vindkraft tegner de europæiske virksomheder sig nu for 90 % af forsyningen til det globale marked for vindkraftudstyr, som er i stærk fremgang.
Thanks to support schemes for wind power in several EU countries, European companies now supply 90 % of the booming global market for wind power equipment.
I Tyskland har indførelsen af vindkraft skabt 40 000 nye arbejdspladser.
In Germany, introducing wind power has generated work for 40 000 people.
Hvis de europæiske virksomheder er hurtige til at udvikle nye klimavenlige teknologier, vil de have en konkurrencemæssig fordel, når den globale efterspørgsel på sådanne teknologier vokser.
If European companies are quick in developing new climatefriendly technologies, they will have a competitive advantage when global demand for such technologies rises.
Hvad kan du gøre?
What you can do
Klimaændringer er et globalt problem, men vi kan alle hver især gøre en forskel.
Climate change is a global problem, and yet each of us has the power to make a difference.
Selv små ændringer af vores adfærd kan bidrage til at forebygge udledninger af drivhusgas, uden at det berører vores livskvalitet.
Even small changes in our behaviour can help prevent greenhouse emissions without affecting our quality of life.
Samtidig kan vi tilmed spare penge.
In fact, they can save us money.
• Hvis du eller dine forældre køber et nyt elektrisk husholdningsapparat, f.eks. et køleskab eller en vaskemaskine, så kontrollér, at der på det europæiske energieffektivitetsmærke, som alle husholdningsapparater skal være forsynet med, står »A«.
• Look for goods with the European eco-label, symbolised by a little flower (see top left corner of this box), in shops and supermarkets.
Bogstavet »A« betyder, at apparatet er meget energibesparende.
This means they have been manufactured under strict environmental standards.
• Genbrug.
• Recycle things.
Hvis man genbruger 1 kg gamle aluminiumsdåser, bruges der 10 gange mindre energi, end hvis dåserne nyfremstilles, og fabrikkerne bruger langt mindre energi til at fremstille papir, hvis de genbruger gamle aviser i stedet for at anvende træmasse.
Recycling 1 kg of old aluminium cans consumes ten times less energy than producing them from scratch, and factories use far less energy to make paper from old newspapers than from wood pulp.
• Opvarm kun det vand, du har brug for, når du tilbereder en varm drik.
• When you make a hot drink, just boil the amount of water you need.
• Skru ikke varmen for højt op derhjemme.
• Don’t overheat your home.
Hvis du sætter temperaturen bare 1 °C ned, kan du spare op til 7 % på din energiregning.
Reducing the temperature by just 1° Celsius can cut up to 7 % off your family’s energy bill.
• Spar på det varme vand — tag et brusebad i stedet for et karbad; dermed bruger du fire gange mindre energi.
• Save hot water by taking a shower rather than a bath — it requires four times less energy.
• Når du lufter ud, er det bedst at lade et vindue stå vidt åbent i nogle få minutter og så lukke det igen i stedet for at lade varmen slippe ud over en længere periode.
• When you air your room, leave the window wide open for a few minutes and then close it again, rather than letting the heat escape over a long period.
• Husk at slukke for lyset, når du ikke har brug for det.
• Don’t forget to switch off the lights when you don’t need them.
Husholdningerne tegner sig for 30 % af elforbruget i EU, så hvis vi alle sparer på elektriciteten, vil det gøre en stor forskel.
Households are responsible for 30 % of the electricity consumption in the EU, so if we all save electricity, it will make a big difference.
• 10 % af EU’s CO2-emissioner stammer fra personbiler.
• Private cars are responsible for 10 % of the EU’s COst emissions.
Det er billigere og sundere at bruge den offentlige transport, cykle eller gå.
Public transport, cycling and walking are cheaper and healthier alternatives.
• Når du køber nye pærer, så prøv at købe de energibesparende — de holder længere og bruger fem gange mindre elektricitet end de almindelige pærer.
• If you buy new light bulbs, try energy-savings ones — they last longer and use five times less electricity than conventional bulbs.
• Hvis dine forældre vil købe en ny bil, så bed dem om at købe en lille og brændstofeffektiv model.
• If your parents are about to buy a new car, ask them to buy a small and fuel-efficient model.
Bilfabrikanterne skal i henhold til den europæiske lovgivning tydeligt angive, hvor meget CO2 deres biler udleder.
Under European legislation, car manufacturers must display information about how much COst their cars emit.
• Flytrafikken er verdens hurtigst voksende kilde til
• Flying is the world’s fastest-growing source of COst emissions.
• Lad være med at lade dit tv, stereoanlæg eller din computer stå på standby — dvs. med den lille kontrollampe tændt.
• Don’t leave your TV, stereo and computer on standby – this is the mode when a little light is still on.
Gennemsnitligt bruger et tv 45 % af sin energi på standby.
On average, a TV set uses 45 % of its energy in standby mode.
Hvis alle europæere slukkede helt for deres apparater, ville de spare nok elektricitet til at forsyne et helt land på størrelse med Belgien.
If all Europeans avoided the standby mode, they would save enough electricity to power a country the size of Belgium.
Fem træer vil almindeligvis optage ca. 1 ton CO2 i deres levetid.
Five trees typically soak up around 1 tonne of COst throughout their lifetime.
• Husk også at tage din oplader ud af stikket, når du ikke oplader din mobiltelefon.
• Also, don’t leave you mobile phone charger plugged in when you are not charging your phone.
Hvis du lader den blive i stikket, går 95 % af elektriciteten tabt — der bruges faktisk kun 5 % til selve opladningen af din telefon.
If you do, 95 % of the electricity is wasted – only 5 % is used to actually charge your phone.
EU er overbevist om, at vi kan nedskære vores udledning af drivhusgasser og samtidig fortsætte med at forbedre vores levestandard og livskvalitet.
The European Union is convinced that we can cut our greenhouse gas output and go on improving people’s standards and quality of life at the same time.
Der er ikke tale om to uforenelige processer.
The two are not incompatible.
Men det vil betyde, at vores levemåde og den måde, vi producerer og bruger energi på, skal tilpasses.
But it will mean making adjustments to the way we live and how we produce and use energy.
De europæiske ledere er enige om, at de globale temperaturer ikke bør have lov til at stige med mere end 2 °C over de førindustrielle niveauer — for, hvis de gør det, vil der være meget større risiko for mad- og vandmangel og miljøkatastrofer i verden.
European leaders have agreed that global temperatures should not be allowed to rise by more than 2° Celsius above pre-industrial levels — because if they did, there would be a much greater risk of diminished food and water supplies and environmental disasters in the world.
For at nå dette andet mål vil det være nødvendigt at gøre en omfattende indsats efter 2012, når Kyoto-protokollens mål skal være opfyldt.
To reach the 2° goal, far-reaching action will be needed after 2012, the year by which the Kyoto Protocol targets are to be met.
Måske vil det være nødvendigt, at industrilandene nedbringer deres drivhusgasemissioner med ca. 15-30 % i forhold til 1990niveauerne inden 2020 og med 60-80 % inden 2050.
It may be necessary that industrialised countries reduce their greenhouse gas emissions, from 1990 levels, by around 15–30 % by 2020, and by 60–80 % by 2050.
Men det er også vigtigt, at de udviklingslande, som klarer sig godt økonomisk, deltager i en fremtidig aftale, for deres udledninger er i kraftig stigning.
But it is also important that developing countries that are doing well economically participate in a future agreement because their emissions are rising fast.
Man er ved at indlede internationale drøftelser om den fremtidige ordning vedrørende klimaændringer.
International discussions about the future climate change regime are starting now.
Europa-Kommissionen har allerede offentliggjort et dokument, hvori den understreger en række grundelementer, som den nye ordning bør indeholde, herunder bred inddragelse af alle lande, som udleder store mængder drivhusgasser, og et beslutsomt fremstød for nye klimavenlige teknologier.
The European Commission has already published a paper outlining some basic elements that the new regime should include, such as broad participation by all countries that emit a lot of greenhouse gases, and a determined push for new climatefriendly technologies.
Klimaændringerne forsvinder ikke straks, men jo hurtigere vi alle bliver bevidste om problemet og gør noget for at løse det, desto bedre vil vi være i stand til at kontrollere vores skæbne, leve behageligt og beskytte vores planets skønhed og mangfoldighed fremover.
Climate change won’t disappear immediately, but the sooner we all become aware of it and take action against it, the better we will be able to take control of our destiny, live comfortably, and protect all the beauty and diversity of our planet for the future.
Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringerhttp://www.ipcc.ch
Intergovernmental Panel on Climate Changehttp://www.ipcc.ch/
De Forenede Nationers miljøprogramhttp://www.unep.org/themes/climatechange
United Nations Environment Programmehttp://www.unep.org/themes/climatechange/
EU-fokus på kystzoner
EU focus on coastal zones
Generaldirektoratet for Miljø
Directorate-General Environment, Nuclear Safety and Civil Protection
Den Europæiske Unions kystzoner er under konstant pres.Næsten halvdelen af Unionens befolkning bor i dag under 50kilometer fra havet (1), og kystzonernes ressourcer ligger tilgrund for en stor del af EU’s økonomiske vækst.
1) and coastal zone resources within 50 kilometres of the sea ( produce much of the Union’s economic wealth.
Fiskeriet,transporten og turismen konkurrerer alle om den nødvendigeplads på Europas anslåede 89 000 kilometer kyststrækning,og kystzonerne omfatter nogle af Europas mest følsomme ogværdifulde naturtyper.
The fishing,shipping and tourism industries all compete for vital spacealong Europe’s estimated 89 000 kilometres of coastline,and coastal zones contain some of Europe’s most fragile andvaluable natural habitats.
Men den stigende efterspørgsel på kystzonernes ressourcertærer kraftigt på dem.
However, the increasing demand for coastal resources is leading to their degradation — reduced water quality and quantity, accelerated erosion, accumulation of pollution,loss of fisheries resources, etc.
Problemer med drikkevandets kvalitetog kvantitet, forøget erosion, stigende forurening,ressourcemangel i fiskerisektoren ... og disse problemermedfører også sociale og økonomiske problemer.
Moreover, this degradation hasnegative social and economic consequences.
Mange af de problemer, der trænger sig på i Europaskystzoner, omfatter mere end et land. Hvis en olietanker f.eks.synker i Den Engelske Kanal, får olieudslippet fra densandsynligvis konsekvenser både for Det Forenede Kongerigeog Frankrig.
Many of the problems faced by Europe’s coastal regionsinvolve more than one country.
)Europa-Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om integreret kystzoneplanlægning: en strategi for Europa,KOM(2000) 547.
European Parliament on integrated coastal zone management: A strategy for Europe (COM (2000) 547).
Nitraterne i animalsk gødning og kunstgødning fremmervæksten af blåalger, som formerer sig med utrolig hast ogkvæler mange andre livsformer i vandmiljøet.
Nitrates found in manure and chemicalfertilisers promote the growth of blue-green algae, whichreproduce at a phenomenal rate choking many other forms of aquatic life.
Når detalgefyldte vand når frem til havet, kan det medføre alvorligeproblemer for kystzonerne, navnlig som følge af forurening afbadevandet.
When it reaches the sea, this algae-rich watercan cause severe problems for coastal regions, particularly inthe form of polluted bathing beaches.
Udviklingen i den fælles landbrugspolitik kanforhåbentlig være med til at reducere problemerne mednitratforurening.
Evolution of the CAPwill hopefully help to reduce the problem of nitrate pollution.
EU-politikker, som skal styrke land- og bjergdistriktersøkonomiske levedygtighed, kan også have vidtrækkendekonsekvenser for, hvor stor udflytningen til kysterne bliver.
Similarly, EU policies intended to influence the economicviability of rural and mountainous areas can have a stronginfluence on the number of people migrating to the coast.
Alle disse faktorer viser, at EU’s beslutningstagere bør væresærlig opmærksomme på Europas kystzoner.
All of these factors suggest that Europe’s coastal regions areentitled to special attention from the Union’s policy-makers.This is why the European Union is working to introduce a
Europa-Kommissionen træfferforanstaltninger for at forbedre de EU-politikker, som harkonsekvenser for kystzonerne, og opfordrer samtidigmedlemsstaterne til at iværksætte nationale strategier indenfor det område, som kendes under betegnelsen integreretkystzoneplanlægning (integrated coastal zone management,ICZM).
As well coordinated policy for the Union’s coastal regions ( as taking steps to improve the EU policies that influencecoastal zones, the European Commission is calling on Member States to put in place national strategies for what is known asintegrated coastal zone management (ICZM).
Når Kommissionen tilstræber øget opmærksomhed om ICZM,er det for at forene alle de forskellige lokale, regionale,nationale og tværeuropæiske politikker og aktører, sompåvirker dagligdagen i EU’s kystzoner.
The Commission’s aim in promoting ICZM is to bring togetherall the different local, regional, national and Europe-widepolicies and actors who have an impact on the day-to-daylife of the Union’s coastal regions.
En oversigtover ICZM
ICZM at a glance
Integreret kystzoneplanlægning (ICZM) har til formål at»samle« alle de forskellige politikker, som påvirker Unionenskystzoner.
ICZM is designed to ‘join up’ all the different policies whichhave an effect on the Union’s coastal regions.
Det handler både om planlægning og forvaltningaf kysternes ressourcer og landarealer.
It is about bothplanning and management of coastal resources and coastalspace.
Det er ikke en fiks ogfærdig løsning, men en kontinuerlig, dynamisk proces, somskal udvikle sig løbende.
It is not a ‘one off’ solution but an ongoing dynamicprocess that will evolve over time.
Behovet for at samle alle beslutningstagere og andreinteresserede parter på lokalt, regionalt, nationalt ogtværeuropæisk plan, hvis aktiviteter påvirker kystzonerne, er etcentralt element i ICZM. Hvis der ikke foretages en samordningpå alle niveauer, kan tiltagene for at beskytte Unionenskystlinjer aldrig lykkes fuldt ud. Disse »interessenter« skal ikkeblot omfatte regeringsembedsmænd og politiskebeslutningstagere, men også andre berørte parter som f.eks.borgerne, ngo’erne og virksomhederne i lokalområdet.
The need to bring together all the local, regional, nationaland European policy-makers and other stakeholders whoseactivities affect coastal regions is central to ICZM.
ICZM er ikke bare miljøpolitik.
ICZM is not just an environmental policy.
Beskyttelsen af de naturligeøkosystemer er ganske vist en grundlæggende målsætning istrategien, men ICZM har også til formål at forbedrekystzonernes økonomiske og sociale velfærd og hjælpe demmed at realisere deres potentiale som moderne, levendesamfund.
While the need to protect the functioning of natural ecosystems is a core aimof the strategy, ICZM also seeks to improve the economic andsocial well-being of coastal zones and help them developtheir full potential as modern, vibrant communities.
I kystzonerne er der en naturlig tæt og gensidigforbindelse mellem disse miljømæssige ogsamfundsøkonomiske målsætninger.
In thecoastal zone, these environmental and socioeconomic goalsare intrinsically interconnected.
EU har 89 000 kilometer kyststrækning, og omkring halvdelenaf befolkningen i de medlemsstater, som har kyster, bormindre end 50 kilometer fra havet.
The EU’s coastline is 89 000 kilometres long, and about half of the population of those Member States with a coastlinelives within 50 kilometres of the sea.
Kystzonerne omfatterallerede nogle af EU’s mest værdifulde naturtyper; enundersøgelse fra Kommissionen (1) viste for nylig, at desamlede goder i de økosystemer, som EU’s kystzoner dannergrundlag for, repræsenterer en større økonomisk værdi endnogle af de mindre EU-landes bruttonationalprodukt.
Coastal zones alreadyinclude the Union’s most valuable habitats; a recent Commission study (1) indicates that the total ecosystembenefits generated by the EU coastal zones are worth more ineconomic terms than the national GDP of any of the smaller EU countries.
Efter Europa-Kommissionens opfattelse er der brug for en bedresamordning for at sikre, at denne økonomiske ressource ikkegår til grunde.
The European Commission believes that a morecoordinated approach is necessary to ensure that thiseconomic resource is not destroyed.
Hvis EU’s regeringer indfører nationale strategier forintegreret kystzoneplanlægning (ICZM), kan de forbedre såvelden økonomiske som den miljømæssige velfærd i dereskystzoner.
If EU governments put in place national strategies for ICZM,they could improve both the economic and environmentalwell-being of their coastal zones.