natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ELB bemyndigede derfor ELF til at investere indtil 125 mio. € over tre år i venturekapitalfonde til brug for SMV'er, der udvikler eller anvender avancerede teknologier.
The ELB therefore instructed the ELF to invest up to €125 million over three years in venture-capital funds for small firms developing or using advanced technologies.
I slutningen af 1999 blev der indgået aftaler om investeringer på yderligere 13,8 mio. €, således at der ved udgangen af året var disponeret over 68,7% af de aftalte 125 mio. €.
By the end of 1999, a further €13.8 million had been contracted in this area, bringing the ELF's total commitment to 68.7% of the €125 million provided.
Initiativet "vækst og beskæftigelse"
"Growth and employment" initiative
Dette initiativ er et økonomisk støtteprogram for innovative og jobskabende SMV'er. ELF forvalter to af bestanddelene i dette program:
This initiative is a programme of financial assistance to small firms which are innovative and create jobs.
I løbet af 1999 blev der disponeret over 30,6 mio. € af budgettet til fordel for fire medlemsstater (Frankrig, Det Forenede Kongerige, Finland og Sverige).
During 1999, some €30.6 million was committed for this purpose in four Member States (France, United Kingdom, Finland and Sweden);
• SMV-garantier: ELF er kontra- og medgarantistiller for offentlige og private projekter. Målet er at forbedre adgangen til lån til projekterne ved en risikodeling mellem ELF og de nationale garantiinstitutter.
• guarantees for small firms: the ELF provides cross-guarantees and co-guarantees for public or private projects to improve access to loans for the projects by sharing the risk with national guarantee bodies.
I 1999 støttede ELF venturekapitalselskaber i otte medlemsstater med garantier for i alt over 1 155 mio. €.
During 1999, the ELF signed agreements covering a total of over €1 155 million with venture-capital compames in eight Member States.
ØKONOMISKE
THE FINANCIAL MECHANISM OF THE EUROPEAN ECONOMIC AREA
Ved EØS-aftalen blev der den 1. januar 1994 indført en finansieringsmekanisme til støtte for Fællesskabets målsætning om økonomisk og social samhørighed i form af tilskud og rentegodtgørelser ydet af EØS-landene (Norge, Island og Liechtenstein).
Under the Agreement on the European Economic Area, a financial mechanism to promote economic and social cohesion in the Commumty through grants and interest-rate subsidies from the members of the EEA (Norway, Iceland, Liechtenstein) was established on 1 January 1994.
I medfør af aftalens protokol 38 fik finansieringsmekanismen i perioden 19941998 tildelt tilstrækkelige midler til at kunne yde tilskud på i alt 500 mio. € og rentegodtgørelser på 2% om året for ELB-lån på 1,5 mia. €.
Under Protocol 38 to the Agreement, for the period 1994-98 the Mechanism will have funds permitting grants totalling €500 million to be made and interest-rate subsidies of 2% per year on ELB loans totalling €1.5 billion to be provided.
De medfinansierede projekter fokuserer på miljø, transport og uddannelse.
The projects part-financed concern mainly the environment, transport, education and training.
Der er løbende udarbejdet årsberetninger om finansieringsmekanismens iværksættelse, og den seneste beretning dækker perioden fra 1. juli 1998 til 30. juni 1999.
A series of reports on implementation of the Mechanism has been drawn up, the most recent covering the period 1 July 1998 to 30 June 1999.
1998 var det sidste år, hvor der kunne indgås forpligtelser for de fastsatte tildelinger.
1998 was the last year for commitment of the planned funding and so no new grants were made.
EØS-Rådet aftalte på sit møde den 18. maj 1999 de grundbestanddele, en ny finansiel ordning skulle indeholde. De nærmere retningslinjer vedrørende denne ordning forventes vedtaget af Det Blandede EØS-Udvalg i andet kvartal 2000.
At its meeting on 18 May 1999 the EEA Council agreed the outline of a new financial arrangement, the details of which should be adopted by the EEA Joint Committee during the second quarter of 2000.
I 1999 fortsatte samordningen mellem stmkturfondene og uddannelsesprogrammeme, især LEONARDO DA VLNCI.
Coordination of the Structural Funds with the education and training programmes, particularly Leonardo, continued during 1999.
I overensstemmelse med traktatens artikel 149 (tidligere 126) og 150 (tidligere 127) har Kommissionen i denne forbindelse lagt vægt på princippet om, at strukturfondspolitikken og uddannelsespolitikken skal støtte og supplere hinanden.
The Commission stepped up coherence and complementarity between these two policies, in accordance with Articles 149 (formerly 126) and 150 (formerly 127) of the Treaty.
Der blev i 1999 taget følgende nye politiske initiativer:
The following new policy initiatives to that end were presented in 1999:
• En afgørelse om iværksættelse af anden fase af LEONARDO DA VLNCI-programmet for perioden 2000-2006.
• A Council Decision establishing the second phase of the Community action programme 'Leonardo da Vinci' for the period 2000-06.
Med denne afgørelse er komplementariteten med strukturinterventioneme, især ESF-interventionerne, styrket22.
This decision provides for greater complementarity with structural assistance, particularly the ESF22.
Endvidere skal EF-aktionerne på uddannelsesområdet i fremtiden tilrettelægges på en måde, der fremmer livslang uddannelse
Furthermore, in future Commumty measures in the fields of education and training will have to be implemented in such a way as to encourage lifelong education and training.
• En rådsbeslutning, der trådte i kraft den 1. januar 2000, tager sigte på at "fremme ophold i andre europæiske lande som led i vekseluddannelse, herunder
• A Council Decision on the promotion of European pathways to work-linked training, including apprenticeship" came into force on 1 January 2000. This
1999/382/EF af 26. april 1999, særlig betragtning 10 samt artikel 6 og 9
1999/382/EC of 26 April 1999, in particular Recital 10 and Articles 6 and 9.
lærlingeuddannelse". Ved denne beslutning indføres dokumentet "EUROPASSuddannelse", et EF-informationsdokument, som godtgør, at indehaveren har haft et ophold i et andet europæisk land som led i en uddannelse.
Decision23 creates Europass-Training, a Commumty information document which certifies that the European pathway has been completed.
Dette tiltag tager sigte på uddannelse af personer, der følger en vekseluddannelse, herunder en lærlingeuddannelse, som led i et hvilket som helst EF-program eller -initiativ på uddannelsesområdet, herunder LEONARDO DA VINCI-programmet.
This approach concerns work-linked training, including apprenticeship, irrespective of the circumstances regarding mobility and particularly in the context of Commumty programmes and Initiatives in the field of education and training, including the Leonardo programme.
SAMORDNING MED FÆLLESSKABETS FINANSIELLE STØTTE TIL TRANSEUROPÆISKE NET (TEN)
COMMUNITY FUNDING FOR TRANS-EUROPEAN NETWORKS
På transportområdet finansierer EFRU ofte anlæg af tilkørselsveje til vejforbindelser, der finansieres over TEN-budgettet.
Frequently, in the area of transport, the ERDF finances works designed to give access to a link which is itself financed from the TEN budget line.
11999 var der på TEN-budgettet afsat 29 mio. € i forpligtelsesbevillinger og 16 mio. € i betalingsbevillinger til energiprojekter og 499 mio. € i forpligtelsesbevillinger og 84 mio. € i betalingsbevillinger til transportprojekter.
In 1999 the TENs budget line had €29 million in commitment and €16 million in payment appropriations for energy and €499 million in commitment and €84 million in payment appropriations for transport.
I midten af 1999, omtrent på samme tid som vedtagelsen af strukturfondsreformen i henhold til Fællesskabets "Agenda 2000"-program, blev TEN's finansielle forordning (EF nr. 2236/95) ændret ved EF nr. 1655/99 dels for at gøre det muligt at planlægge på mellemlangt sigt via flerårige investeringsprogrammer, dels for at tilskynde til offentlige/private partnerskaber. Ændringerne gjorde det også muligt at anvende en mindre del af budgetmidlerne (l%-2%) til at støtte projekter, der kræver risikovillig kapital.
At about the same time in mid-1999 as the reform of the Structural Funds under the Community's "Agenda 2000" programme, the TEN Financial Regulation ((EC) No 2236/95) was amended by Regulation (EC) No 1655/1999 to provide for medium term planning via multiannual investment programmes and for the encouragement of public-private partnerships, together with the use of a small amount of the budget line (1-2%) for projects involving risk capital.
Der blev afsat i alt 4,6 mia. € til de tre TEN-programmer for årene frem til 2005, ligesom der blev fastsat en støttesats på 20% for satellitbestemmelses- og navigationssystemer fra og med år 2003.
It provided a total of €4.6 billion for the three TEN programmes for the years to 2005, and for an assistance rate of 20% in support of Global Navigation Satellite Systems from 2003 onwards.
Kommissionen fremsatte i 1997 et forslag vedrørende retningslinjerne for udvikling af transeuropæiske transportnet (beslutning EF 1692/96), som indebar støtte til havne, også havne ved indre vandveje, og intermodale terminaler. Rådet indgik en politisk aftale om vedtagelse af en fælles holdning til forslaget i juni 1999.
The TEN Transport Guidelines (Decision 1692/96/EC) were the subject of a Commission proposal regarding support for seaports, inland ports and intermodal terminals, put forward in 1997, on which the Council reached political agreement on a common position in June 1999.
KAPITEL 6: FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE FÆLLESSKABSPOLITIKKER
CHAPTER 6:
FÆLLES
AND THE
Reformen af den fælles landbrugspolitik
The reform of the CAP
Den reform af den fælles landbrugspolitik, Det Europæiske Råd vedtog i Berlin den 24. og 25. marts 1999, tager sigte på at gøre det europæiske landbrug klart til at tage det nye årtusindes inteme og eksterne udfordringer op.
The reform of the common agricultural policy decided on by the Berlin European Council on 24 and 25 March 1999 is intended to prepare European agriculture to meet the challenges it will have to face both at home and abroad after 2000.
Med reformen søges et mere konkurrencedygtigt, men også mere miljøvenligt landbrug fremmet. Reformen markerer endvidere et yderligere skridt væk fra støtte til produkter og hen imod støtte til landbrugere, som heller ikke længere alene betales for deres produktion, men også for deres øvrige bidrag til samfundet.
The reform will promote a style of agriculture which is more competitive but also more environmentally-friendly.
Endvidere vil reformen danne grundlag for den holdning, EU vil indtage under den forhandlingsrunde om multilateral handel, der blev indledt i november 1999 inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO).
The reform will also constitute the basis for the Union's position during the next round of multilateral trade negotiations, which began in November 1999 under the auspices of the World Trade Organisation (WTO).
På længere sigt vil de reformer, der indføres nu, gøre det lettere for ansøgerlandene at bringe deres landbrugsøkonomier op på EU-niveau, også hjulpet af de såkaldte stmkturpolitiskeførtiltrædelsesforanstaltainger.
In the longer term, the reforms begun now will result in propitious conditions for the adjustment of the agricultural aspects of the economies of the applicant countries, which will be facilitated by the finance provided for the so-called 'pre-accession' structural measures.
Den fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter
The CAP and rural development
Landbrugssektorens fremtid afhænger bl.a. af en afbalanceret udvikling af landdistrikterne, som dækker 80% af EU's areal.
Furthermore, the future of agriculture is closely linked to the balanced development of the countryside, which accounts for 80% of the area of Europe.
Denne udvikling har en klar fællesskabsdimension, idet landbrugspolitikken og politikken for landdistrikterne spiller en vigtig rolle for den territoriale, økonomiske og sociale samhørighed inden for EU.
The Community's interest in this problem is clear: policy on agriculture and the countryside has an important role to play in the territorial, economic and social cohesion of the Union.
Den nye politik for udvikling af landdistrikter, der er blevet den fælles landbrugspolitiks "anden søjle", tager hensyn til disse forhold.
The new rural development policy, which has become the "second pillar" of the CAP, meets these concerns.
Politikken for landdistrikterne er et afgørende element i den europæiske landbrugsmodel og søger at skabe en sammenhængende og bæredygtig ramme, der dels sikrer landdistrikternes fremtid, dels fremmer jobbevarelsen og-skabelsen.
As a vital element in the European model of agriculture, it seeks to establish a coherent and sustainable structure which will guarantee the future of rural areas and promote the maintenance and creation of jobs.
Strukturpolitikken for fiskerisektoren, der er en del af den fælles fiskeripolitik, har primært til formål at skabe en bæredygtig balance mellem fiskeressourcerne og udnyttelsen heraf.
The priority of the structural policy on fisheries, an aspect of the common fisheries policy, is to find a lasting balance between fisheries resources and their exploitation; it must also contribute to the maintenance and sustainable development of firms in the sector and improve the supply and development of fisheries and aquaculture products.
Sttukturpolitikken skal også bidrage til fiskerivirksomhedernes overlevelse og bæredygtige udvikling, forbedre forsyningen med og udnyttelsen af fiskeri- og akvakulturprodukter og endelig bidrage til at puste nyt liv i de fiskeriafhængige områder.
It must also help give a fresh boost to areas dependent on fisheries.
EF-støtten eller den nationale støtte til fiskerflåden må under ingen omstændigheder bidrage til at forøge fiskeriindsatsen.
Under no circumstances may aid to the fishing fleet, whether Commumty or national, increase the fishing effort.
Ud over støtten til endelig oplægning af fartøjer, som stadig ydes, ydes der også offentlig støtte til bygning af nye fiskefartøjer, men kun, såfremt der uden offentlig støtte sker mindst en tilsvarende og gerne en væsentligt højere kapacitetsindskrænkning.
Apart from aid for the definitive withdrawal of capacity, which is still available, public aid for the construction of new vessels is authorised only if there is a definitive withdrawal, without public aid, of at least an equivalent, and in some cases considerably greater, amount of fisheries capacity.
De af FIUF medfinansierede interventioner skal hjælpe alle dele af fiskerisektoren (fiskerflåde, forarbejdning og afsætning af produkter, akvakultur, havnefaciliteter) med at leve op til udfordringerne: globalisering af økonomierne, øgede kvalitetskrav hos forbrugerne, strengere hygiejnekrav og forbedring af arbejdsvilkårene ombord på fartøjerne.
In addition, assistance part-financed by the FLFG must assist all parts of the sector (fleet, processing and marketing of products, aquaculture, port facilities) to cope with a number of challenges: the globalisation of economies, increased consumer requirements in terms of product quality, stricter health rules and improved working conditions on board ship.
Fondsforordningerne og styrkelsen af miljødimensionen
The Structural Fund Regulations and the environment
Ifølge fondsforordningerne for perioden 20002006 skal der mere systematisk tages hensyn til miljøaspekterne.
Under the Structural Fund Regulations covering 2000-06, environmental considerations must be taken into account more systematically.
Hensynet til den bæredygtige udvikling og miljøbeskyttelse og -forbedring går på tværs af alle stmkturfondsmål og skal integreres i udarbejdelsen, overvågningen og evalueringen af programmerne.
Thus, sustainable development and protecting and improving the environment now feature in all the Funds' Objectives and must be included in the preparation, monitoring and evaluation of programmes.
Ovennævnte princip indgår således i bestemmelserne om udpegning af partnerskaber, forskriftsmæssigheden af de fondsfinansierede operationer og gradueringen af interventionssatserne, der primært bygger på forsigtighedsprincippet og principperne om en forebyggende indsats og "forureneren betaler".
The environment principle is to be found in the rules on composition of partnership, the compatibility of operations receiving financing from the Funds and the level of contribution rates, and is chiefly applied through the principles of precaution, preventive action and polluter-pays.
Endvidere skal planerne og interventionerne omfatte en forhåndsevaluering af miljøtilstanden i den pågældende region, bl.a. en kvantificeret beskrivelse af miljøtilstanden, et skøn over strategiens og interventionemes forventede indvirkning på miljøet samt bestemmelser, der tager sigte på at integrere miljødimensionen i interventionen og sikre overholdelsen af Fællesskabets miljøregler
Plans and measures must also include exante evaluation of the environment situation in the region concerned, which must provide figures, an estimate of the expected impact of the strategy and proposed measures on the existing situation, and the steps taken to include the environmental aspect in the measure and to ensure that the Commumty environment rules are complied with.
Ikke alene i forordningerne, men også i "retningslinjerne for programmerne for perioden 2000-2006" lægges der særlig vægt på integreringen af miljødimensionen i alle politikområder.
In addition to the Regulations, the Guidelines for Programmes in the period 2000-06 lay particular emphasis on the integration of the environmental dimension in all policy sectors.
Dette er i overensstemmelse med de to horisontale principper i retningslinjerne: bæredygtig udvikling og lige muligheder.
This is consistent with the two horizontal principles contained in the guidelines: sustainable development and equal opportunities.
I retningslinjerne fremhæves endvidere nødvendigheden af investeringer i infrastrukturen, hvis der skal opnås et miljø af høj kvalitet, navnlig på vandområdet og inden for affaldshåndtering. Endelig anerkendes miljøkvalitet og -forbedringer som faktorer, der fremmer SMV'ers konkurrenceevne.
Furthermore, these guidelines stress the need for investment in infrastructure for a high-quality environment, in particular in the sectors of water and waste management.
I forbindelse med strukturfondsoperationer er der to områder af miljølovgivningen, der er særlig vigtige, nemlig "naturbeskyttelse" og "vurdering af virkninger på miljøet".
Two major fields of environmental legislation to be complied with when implementing operations under the Structural Funds are nature protection and the environmental impact assessment.
Hvad angår naturbeskyttelse skal to direktiver nævnes: Rådets direktiv 92/43/EØF af 2. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ("habitat"-
Nature protection is covered by two Directives: Council Directive 92/43/EEC of 2 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (the Habitats Directive24) and Council Directive 79/409/EEC on the conservation of wild birds25.
Førstnævnte direktiv indeholder bestemmelser om etablering af et europæisk netværk af beskyttede levesteder (Natura 2000) omfattende beskyttelsesområder, der er udpeget i henhold til de to direktiver.
Directive 92/43/EEC provides for the establishment of a European network of protected sites (Natura 2000) which includes protection areas designated under both Directives.
Der opstod en række problemer og forsinkelser under gennemførelsen af programmerne for 1994-1999.
A number of problems and delays arose in the implementation of 199499 programmes.
Problemerne skyldtes, at flere medlemsstater havde undladt at udpege de levesteder, der skulle beskyttes, hvilket skabte usikkerhed med hensyn til, hvilken status visse levesteder, der var berørt af fondsstøttede operationer, skulle have.
These problems were due to the failure by several Member States to designate the sites to be protected, thereby creating uncertainty as to the status of certain sites affected by operations supported by the Funds.
For at undgå tilsvarende problemer i perioden 20002006 og sikre, at alle foranstaltninger er i overensstemmelse med Fællesskabets miljølovgivning, sendte Kommissionen en skrivelse til medlemsstaterne, hvori disse blev mindet om deres forpligtelser med hensyn til ovennævnte direktiver og opfordret til hurtigst muligt at udarbejde listen over levesteder, der skal beskyttes.
To avoid similar problems during the period 2000-06 and to ensure that all measures comply with Commumty environmental legislation, Mrs Wulf-Mathies, the Member of the Commission responsible for regional development and Mrs Bjerregaard, the Member responsible for the environment, addressed a letter to the Member States reminding them of their obligations under the above-mentioned directives and urging them to complete the list of sites to be protected as soon as possible.
Dette var et vigtigt initiativ, som understregede kommissærernes faste vilje til at sikre overholdelse af alle EF-politikker, herunder især miljøpolitikken og direktiverne om naturbeskyttelse.
This was an important initiative which highlighted the Commission's commitment to compliance with all Commumty policies, in particular environmental policy and the nature protection Directives.
Direktiv 85/337/EØF om vurdering af virkningerne på miljøet (VVM)26er blevet ændret ved direktiv 97/1 l/EØF, som trådte i kraft i marts 1999.
The Environmental Impact Assessment (EIA) Directive 85/337/EEC26 was amended by Directive 97/1 l/EC, which entered into force in March 1999.
Visse aspekter blev styrket som f.eks. spørgsmålet om, hvilke typer infrastrukturprojeter der skulle optages i bilag I og derfor under alle omstændigheder skulle underkastes en VVM.
The amendment strengthened certain aspects, such as the types of infrastructure projects included in Annex I which are subject to an EIA in all cases.
Det blev også bedre beskrevet, hvorledes medlemsstaterne skulle afgøre, hvilke andre typer projekter i bilag II der skulle underkastes en WM efter den i direktivet fastlagte fremgangsmåde.
It also defined more precisely how Member States should determine whether other types of projects included in Annex Π should be made subject to an EIA in accordance with the procedure laid down in the Directive.
Endvidere blev bestemmelserne om inddragelsen af myndigheder med specifikt ansvar for miljøet og om offentlige høringer i almindelighed styrket og tydeliggjort for derved at fremme og lette de berørte myndigheders og offentlighedens aktive deltagelse.
In addition, the rules governing the involvement of authorities with specific environmental responsibilities and consultation of the public in general were reinforced and clarified, thereby promoting and facilitating the active participation of the authorities and the public concerned.
Virksomhedspolitikken i 1999 var især præget af iværksættelsen af BEST-handlingsplanen "Fremme af iværksætterkultur og konkurrenceevne".
A key development in business policy in 1999 was the launch of the process to implement the BEST action plan "Promoting Entrepreneurship and Competitiveness".
Denne handlingsplan er det første forsøg på at samle alle foranstaltninger, der kan fremme iværksætterkulturen.
This action plan brings together for the first time all measures affecting business and the business spirit.
Samordnede aktioner spiller en væsentlig rolle i opfølgningen af BEST-handlingsplanen og er blevet anerkendt som en praktisk, fleksibel og effektiv måde, hvorpå Kommissionen og medlemsstaterne kan samarbejde om at fremme konkurrenceevnen ved at identificere den bedste praksis.
Concerted actions play an important part in the follow-up the BEST action plan. Concerted actions have been recognised as a practical, flexible and effective way for the Commission and the Member States to work together to improve competitiveness by identifying best practice.