natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det skete for at hjælpe industrilandene med at nå målene såomkostningseffektivt som muligt ogfor at fremme investeringer i projekter vedrørende ren energi i udviklingslande og lande med overgangsøkonomi.
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climate change.
mængde CO
The Kyoto Protocol was agreed in1997.
2 rammeprogram for forskning og tek- nisk udvikling er det seneste i en række EU-forskningsprogrammer, hvorder i stigende grad er fokus på miljø,klimaændringer og ren energi med
It set an objective for the developed world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
Selv om USA ikke har ratificeret protokollen og derfor ikke formelt bidrager til at opfylde målsætningen, har EU for at nå udledningsmåleneiværksat konkrete tiltag, hvor der tages hensyn til hvert enkelt EU-landsudviklingsniveau, både hvad angårøkonomi og industri. De fleste lande,der er blevet medlem af EU siden2004, har individuelle mål, der blevaftalt som led i Kyotoprotokollen,mens de stadig stod uden for EU.
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
Først og fremmest er EU alleredelangt fremme i et program, der skalbegrænse udledningerne med 8 %inden 2012. EU har forpligtet sig tildette mål i henhold til Kyotoprotokollen til FN’s rammekonvention omklimaændringer.
Above all, the EU is already well intoa programme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
De 15 daværende EU-medlemslande gik et skridt videre og forpligtede sig kollektivt til atnedbringe deres udledninger med 8 %. Med protokollen blev der ogsåindført fleksible markedsbaserede
The EU hascommitted to this target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Det er det europæiske klimaæn -dringsprogram (ECCP), der skal hjælpe EU og EU-landene med at opfyldederes mål i henhold til Kyotoprotokollen. Programmet forvaltes af Europa-Kommissionen og er indtil numundet ud i omkring 40 politikker ogtiltag på EU-plan, der skal begrænseudledningen af drivhusgasser.
Even though the United States hasnot ratified the protocol and is therefore not formally contributing to theobjective, the EU has gone aheadwith concrete measures to achieve itsemission targets, which take eachmember state’s levelof economicand industrial development intoaccount.
ning, der skal begrænse brugen afbestemte industrigasser, der i særlighøj grad bidrager til den globale opvarmning.
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growthand greenhouse gas emissions.
Langt den vigtigste af depolitikker, der er blevet til under klimaændringsprogrammet, er EU’s ordning for handel med drivhusgasudledninger (se boksen s. 12).
Whilethe EU economy grew between baseyear 1990 and 2006, the overallemissions of its 27 members fell by10.8%.
nomisk vækst i EU mellem basisåret1990 og 2006, faldt de 27 EU-lan-des samlede udledning med 10,8 %.For de 15 »gamle« EU-lande (EU-15)var faldet på 2,7 %.
For the 15 ‘older’ memberstates (EU-15), the drop in emissionswas 2.7%.
Det er opmuntrende, men der er lang vej igen, hvisvi skal nå EU-15’s mål på 8 % inden2012.
This is encouraging, butmuch more needs to be done to reachthe EU-15’s 8% reduction target by2012.
De seneste fremskrivninger forudledningerne i fremtiden viser, atmålet kan nås, hvis EU-landene gøralvor af alle planlagte initiativer.
The most recent projections offuture emissions show that this targetcan be met provided that EU countries actually carry out all the actionsthat are planned.
Det er lykkedes for EU at afkoble økonomisk vækst og drivhusgasudledninger. Samtidig med at der var øko-
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Installation af nye vindmøller bliver vanligti fremtiden.
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Hjørnestenen i EU’s strategi mod klimaændringer er den europæiske ordning for handel medudledninger (EUETS), der blev iværksat i januar 2005. Den var den første internationale han- delsordning for CO
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
EU’s ordning for handel med udledninger omfatter i øjeblikket omkring 11 600 anlæg inden for energi og industri, som samlet tegner sig for tæt ved halvdelen af EU’s CO
The EU ETS currently covers around 11 600 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.
2 nent incitament til at begrænse deres udledninger så meget som muligt.
By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
Ordningen indebærer, at hvert EU-lands myndigheder tildeler de forskellige anlæg et bestemtantal udledningskvoter. Loftet over det samlede antal kvoter skaber den knaphed, som er nødvendig, for at markedet kan fungere.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
Virksomheder, der ikke bruger deres kvoter, kan sælge deoverskydende kvoter.
Companies that keep their emissionsbelow the level of their allowances can sell the allowances they do not need.
De virksomheder, der har svært ved at holde deres udledninger inden forde tildelte kvoter, må enten sørge for at begrænse deres udledninger (f.eks. ved at investere i mere effektiv teknologi eller ved at bruge energikilder, der er mindre CO2-intensive) eller købede nødvendige ekstra kvoter på markedet — det vil i praksis sige betale en anden virksomhed for at begrænse sine udledninger på deres vegne.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Virksomheder, der er omfattet af ordningen, kan også bruge udledningstilgodehavender, der eroptjent ved udledningsbesparende projekter i lande, der ikke er medlem af EU.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Det sker somled i mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) og den fælles gennemførelsesmekanisme (JI)under Kyotoprotokollen.
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument.
Efterspørgslen efter disse tilgodehavender er en væsentlig drivkraft forinvestering i idéer, der begrænser udledningerne i andre lande.
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Det er ikke kun energisektoren og industrien, der er skyld i, at CO2-niveauet i atmosfæren stiger.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
2011 udvides til også at omfatte de hastigt voksende udledninger fra fly.
CO2 in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
En aktuel gennemgang af ordningen kan føre til, at flere sektorer og gasser bliver omfattet.
In addition, a review of the scheme currently under way may lead to more sectors and gases being covered.
Mere effektive el- og gasmarkeder
More efficient powerand gas markets
Drivhusgas kommer hovedsageligtfra produktion og forbrug af energi.Energipolitikken er derfor vigtig for atopfylde de fastsatte mål for klimafor -andringer.
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Det er ikke noget nyt, atder gøres en fælles indsats på energiområdet.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
EU har haft fælles rammer for energipolitikken i mange år.Det er heller ikke noget nyt, at EUreagerer samlet på en energikrise.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
EUhar f.eks. på baggrund af forsyningskrisen i begyndelsen af 1970’erne enkoordineret politik for strategiske reserver af olie og olieprodukter.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
Vores valg som forbrugere har en reelbetydning for de drivhusgasudledninger, der skyldes brug og produktion afenergi.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Så godt som alle forbrugere i EU kan nu selv vælge el- eller gasleverandør, og nogle af leverandørernehar oven i købet specialiseret sig ivedvarende energi.
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Effektive markeder gør energien billigere og er medtil at fjerne hindringerne for at få begrænset udledningerne af drivhusgasser.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
Samtidig bidrager de til atholde EU’s industri konkurrencedygtig.
At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
Der er dog et stykke vej endnu,hvis det skal sikres, at alle får lige store fordele, at nye virksomheder i sektoren ikke stilles ringere end virksomheder, der allerede er på markedet,og at el og gas kan handles frit påtværs af grænserne i EU.
However,there is still room for improvement toensure that everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders.
Grænse -overskridende handel er afgørende for,at markederne bliver så konkurrencedygtige som muligt.
Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
Efterhånden som eksperternes advarsler om virkningerne af klimaæn -dringerne er blevet mere og mere alvorlige, har EU erkendt, at det er heltnødvendigt at samle de forskelligeinitiativer i en enkelt integreret klimaog energipolitik for Europa.
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands ina single integrated climate andenergy policy for Europe.
Med denne politik får vi energiforsyning, derer konkurrencedygtig, bæredygtig ogsikker, og som er forenelig med godmiljøpraksis. Dermed begrænses ud- og andre drivhus- ledningerne af CO2gasser.
This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
Med udledningstilgodehavender kan der investeres i klimavenligteknologi til fremstillingaf mursten i Indien.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
Hovedelementerne i EU’s energipolitik er: mere effektive el- og gasmarkederdiversificeringen ambitiøs politik for vedvarendeenergienergibesparelserinternationalt samarbejde.
The key elements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows: more efficient power and gas markets;diversification;an ambitious renewable energypolicy;saving energy;international cooperation.
Større forsyningssikkerhed opnås vedikke kun at være afhængig af en enkelt form for energi eller en håndfuldleverandørlande uden for EU.
Greater security of supply is about notrelying on one form of energy or on ahandful of supplier countries outsidethe EU.
Detgælder om at producere mere energiinden for EU og om nødvendigt supplere med energi fra andre stabile regioner i verden.
It is about producing moreenergy within the EU, and where necessary ensuring supply from otherstable regions of the world.
Det er også nødvendigt at være enige om at deles omforsyningerne i krisetider, da afhængigheden af import varierer megetmellem de forskellige EU-lande.
It is alsoabout agreeing to share supplies intimes of crisis since the level of importdependence of different EU countriesvaries considerably.
ver mere og mere afhængig af importog derfor også mere og mere sårbarover for forsyningskriser og prischok.Afhængigheden af importeret olie oggas kan nå op på hhv. 95 % og 84 %i 2030, hvis energiforbruget ikkekommer under kontrol, og hvis der ikke ændres på brændselssammensætningen.
Some 80%of the energy the EU consumes is from fossil fuels — oil, natural gas and coal — all of them major is becoming increasingly dependenton imports, and therefore increasingly vulnerable to supply and priceshocks. Dependence on imported oilcould rise to 95% and on importedgas to 84% by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
I øjeblikket får EU omkring50 % af sin gas fra kun tre lande —Rusland, Norge og Algeriet — og fåromkring to tredjedele af sit oliebehovdækket gennem import fra OPEC-lan-dene og Rusland. Samlet set lå EU’safhængighed af importeret energi på53,8 % i 2006.
At present, the EU getsabout 50% of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria — and importsabout two-thirds of its oil needs fromthe Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) and Russia.The overall level of the EU’s relianceon imported energy was 53.8% in2006.
Diversificering i retning af merehjemlig energi vil betyde øget brug afteknologier, der er baseret på vedvarende energi, og som medfører få el- ler ingen udledning af CO2, f.eks. vind -energi, solenergi, vandkraft og bio- grænse udledningerne, og inden fordet næste årti forventer man bl.a. atkunne bruge »ren« kulteknologi.
Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Fossile brændstoffer findes imidlertid ikke iubegrænset mængde — omkring midten af dette århundrede vil der stortset ikke være mere tilbage.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, which will have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Hvis anvendelsen af fossile brændstoffer begrænses, er det således med til at forbedre EU’s energiforsyningssikkerhedog reducere klimaændringerne.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping to limit climate change.
Desuden opbruges EU’s egne ressourcer af fossile brændstoffer hurtigere end verdens som helhed.
Moreover, the EU’s own fossil fuelresources are being depleted fasterthan those of the world as a whole. It
Nogle EU-lande vil ogsådække en del af deres energibehovved atomkraft.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
I en overskuelig fremtid vil atomkraft være lig med kernefissionsteknologi, idet kernefusionsteknologi først forventes at være tilrådighed i anden halvdel af dette århundrede.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likely tobecome available before the secondhalf of this century.
Berlin er en af flere europæiske byer, der harbrintdrevne busser støttetaf EU-midler.
Berlin is just one ofseveral EU cities runninghydrogen-poweredbuses with the help of EU funds.
Energiforbrug efter brændstoftype, 2006
Energy consumption by fuel type, 2006
Hvis vi ikke bruger energien mere fornuftigt,vil gletsjerne fortsættemed at smelte.
If we do not use energymore wisely, the glacierswill continue to melt.
En ambitiøs politik for vedvarende energi nationale mål for biobrændstof tiltransportsektoren og el fremstillet afvedvarende energi for at øge vedvarende energis andel af energiforbruget i EU-landene.
An ambitious renewableenergy policy gets for renewable electricity andbiofuels in transport to boost thelevel of renewable energy in the EUcountries.
Desuden blev denprivate sektor tilskyndet til at foretage de nødvendige investeringer.
In addition, the privatesector was encouraged to make thenecessary investments.
Siden 1990’erne har EU udviklet ogfremmet brug og fremstilling af vedvarende energi.
Since the 1990s, the EU has beendeveloping and promoting the useand production of renewable energy.Promoting renewable energy displaces fossil fuel consumption.
Fremme af vedvarende energi er med til at flytte forbruget væk fra fossile brændstoffer, atdiversificere energikilderne og at skabe energiforsyningssikkerhed.
Itdiversifies the use of energy sourcesand contributes to securing theenergysupply.
Samtidig bliver der udviklet nye industrierog teknologier.
It also develops newindustries and technologies.
I 2007 gik EU’s ledere et afgørendeskridt videre ved at fastsætte det mål,at 20 % af vores energiforbrug skaldækkes af vedvarende energikildersenest i 2020.
EU countries first agreed on anindicative target for supplying 12%of energy from renewable sources by2010. To achieve this, new laws wereadopted establishing national tar-
Der er siden blevetfastsat forskellige mål for hvert land,så det bliver muligt at nå målet på 20 % for EU som helhed.
In 2007, EU leaders took an eventougher stance by establishing thetarget of achieving 20% of ourenergy from renewable sources by2020.
I dette målpå 20 % for vedvarende energi indgår
Different national targetshave since been proposed for eachcountry in order to reach 20% forthe EU as a whole.
EU-landene blev først enige om detvejledende mål, at vedvarende energi skulle udgøre 12 % af energiforbruget senest i 2010.
This 20% targetfor renewables includes a newbinding target of taking 10% of ourtransport fuel from renewable fuels,
Forventet vækst i produktionen af grøn strøm i EU
How the production of green electricity is expected to grow in the EU
Kilde: EC også et nyt bindende mål, hvorefterfornyelige brændstoffer, herunderbiobrændstof, senest i 2020 skal udgøre 10 % af det brændstof, der bruges i transportsektoren.
Source: EC including biofuels, by 2020.
Disse mål vilbetyde, at brugen af vedvarendeenergi vil stige kraftigt.
The useof renewable energy will risedramatically as a result of theseobjectives.
varmeanlæg, der bruger olie eller el,skal udskiftes.
larly when replacing oil or electricwater heating systems.
Der forventes også øgetbrug af solenergi og geotermisk energi, hvor der hentes varme i undergrunden.
Drawing heatfrom the ground (geothermal sources)is also expected to increase, as well asthe use of solar energy.
Det bliver sandsynligvis vindkraftanlæggene, der kommer til at bidrage til den største vækst i el-pro-duktionen, fordi vindmøllerne blivermere og mere effektive.
The biggestgrowth in electricity production willmost likely come from wind generation through more and increasinglyefficient wind turbines.
Med den forventede stigning i fornyelige brændstoffers andel inden for transport fårdenne vækstsektor mulighed for at be- grænse CO
With theexpected growth in renewable fuelsfor transport, this fast-growing sector
Brugen af biomasse (træ), biogas ogbioaffald i f.eks. kraftværker vil tagetil, og der vil også blive flere kraftvarmeværker, hvor den damp, der fremkommer ved produktionen af el, ikkegår til spilde, men anvendes til f.eks.fjernvarme.
The use of biomass (wood), biogasand biowaste in, for example, powerplants will grow.
I bygninger vil der desuden i stigende grad blive anvendt biomassekedler, især når eksisterende
So will co-generation,where steam generated in electricityproduction is not wasted but used, forinstance, in district heating systems.Greater use will also be made ofbiomass boilers in buildings, particu- will have a means of reducing its CO2emissions.
Landbrugets og skovbrugets nye rolle
A new role for agriculture and forestry
Bioenergi fra landbrug og skovbrug spiller en meget vigtig rolle, når det drejer sig om at bekæmpe klimaændringer og skabe større energiforsyningssikkerhed. Det er en vedvarende energikilde på linje med vindenergi, solenergi, vandkraft og geotermisk energi.
Bioenergy from agriculture and forestry plays a key role in combating climate change andincreasing the security of energy supply.
Bioenergi fremstilles af fast biomasse, biogas eller flydende biobrændstof, som findes i hele Europa.
Bioenergy is produced from solid biomass, biogas or liquid biofuels that are available throughout Europe.
Biomasse fås fra skovbrug, landbrug og organiske affalds- og restprodukter, mens flydende biobrændstof især kommer fra afgrøder.
Biomass is provided by forestry, agriculture and organic waste and residues, whileliquid biofuels currently mainly come from crops.
Biomasse, biogas og biobrændstof generelt kanlet oplagres, og der kan derfor fremstilles bioenergi af det, når der er behov for det.
Biomass, biogas and biofuels in general canbe stored easily, which means that bioenergy can be produced from them when needed.
Det brugestil elektricitetsfremstilling og varmeforsyning og som brændstof i transportsektoren.
Theygenerate electricity, deliver direct heat and are used as fuel for transport.
Bioenergidækker omkring halvdelen af forbruget af vedvarende energi i EU.
Bioenergy accountsfor about half of the renewable energy consumed in the EU.
Biobrændstof er i øjeblikket det eneste vigtige alternativ til benzin og diesel som brændstof tiltransport.
Biofuels are currently the only available large-scale substitute for petrol and diesel fuel in transport.
Fremme af brugen af biobrændstof er med til at begrænse udledningerne og giverogså et større udvalg af brændstoffer.
Encouraging the use of biofuels helps to cut emissions and means a wider choice of fuelsupplies.
EU’s landbrug har et stort potentiale til at kunne producere biobrændstof.
The EU has significant agricultural potential for the production of biofuels.
I nær fremtid vil biobrændstof blive fremstillet af langt flere forskellige landbrugs- og skovbrugsprodukter og organisk affald i stedet for udelukkende af afgrøder, som også anvendes til fødevarer og foder.Uanset om produktionen af biobrændstof sker i EU eller ej, må vi sikre os, at den er bæredygtig, dvs. ikke fører til afskovning eller tab af biodiversitet, eller går ud over produktionen af fødevarer.
In the near future,biofuels will be produced from a much wider range of agricultural and forest products andorganic wastes, rather than purely from crops that are also used for producing food and feed.Whether produced in the EU or not, we must ensure that the production of biofuels is sustainable, i.e. it does not lead to deforestation or loss of biodiversity, or undermine food production.
Det kan synes vanskeligt at nå dettemål, men i praksis er der store muligheder for at bruge energien langt mere effektivt, sommetider uden den store indsats.
The easiest way to increase the security of supply and help the climate isto reduce demand for energy.
For mange andre apparater,f.eks. vaskemaskiner og opvaskemaskiner, er der opnået besparelser på over25 %.
This can bedone through energy-saving technol-ogyor by changing our behaviour, ora combination of both.
Ved hjælp af det internationale Energy Star-program kan man finde
Above all, saving energy also makes economic
Den letteste måde at øge forsyningssikkerheden og hjælpe klimaet på erved at begrænse efterspørgslen efterenergi.
This target may sound hard toachieve, but in practice there is greatscope for using energy much moreefficiently, sometimes with littleeffort.
Det indebærer, at energien skalbruges mere effektivt, så der går mindre til spilde.
For example, energy labelling, minimum efficiency standards and
ud af, hvilket kontor- og it-udstyr der ermest energivenligt.
Measures like this have thepotential to cut energy consumptionin buildings by 28%by 2020.
Meget energi går tabt i ineffektivemaskiner og anlæg.
That isequivalent to saving more than 10%of the EU’s total energy consumption.