natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU´s politik har til formål at sætteen stopper for tabet af biodiversitetbåde i Europa og globalt. To EU-
EU policy aims to halt the loss ofb i ofld i five rs it y, both in Europe andglobally.
pesticider, som bevarer de bedsteaspekter af de traditionelle metoder.
C on vention on migra to ry species(1979).
Traditionelle landbrugsmetoder sikrede landskabsplejen.
Traditional farmingpractices cared for thecountryside.
Natura 2000-netværket omfatterallerede omkring 15 000 steder, derdækker ca. 15 % af EU’s territorium,og det ventes at blive færdigt inden2004.
The Natura 2000 network alreadycomprises around 15 000 sites, covering some 15 % of the EU territory,and is due to be completed by 2004.The EU also co-finances measures toestablish the network, mainly via the LIFE-Nature Programme.
EU samfinansierer også foranstaltninger til at etablere netværket,især gennem naturprogrammet Life.Der er gået over 415 mio. EUR tilover 300 projekter i hele Europa, ligefra genskabelse af egeskove på Atlanterhavskysten til beskyttelse afbrune bjørne i Østrig.
More than415 million euro has gone to over300 projects throughout Euro pfle ,ranging from regenerating oakwoodson the Atlantic coast to protectingb rown bears in Austria.
Nogle af kandidatlandene er kommet med i programmet.
Re c en t ly,some candidate countries have alsojoined the programme.
I sidste instans kan de praktiske foranstaltninger til at beskytte biodiversiteten kun blive effektive på græsrodsplan, hvor de vilde dyr og planterer naturligt hjemmehørende og medstøtte fra lokalbefolkningen oglokalsamfundet. EU mener ikke, ataktiviteter, der giver økonomiskgevinst — som landbrug eller turisme— nødvendigvis er i modstrid mednaturbeskyttelse, hvis de gennemføres efter bæredygtige retningslinjer.
In the end, practical action to protectbiodiversity can only be effective atgrass-roots level, where the nativewildlife is, and with the support oflocal people and their communities.The EU believes that activities thatbring economic benefits – such asfarming or tourism – need not conflict with conservation if they are carried out along sustainable lines.
Men hvis der skal opnås harmoni,skal alle lokale aktører lige fra starten inddrages i at planlæggeændringerne. EU’s politik har ikke tilformål at bringe job eller levestandard i fare, men at styrke livskvaliteten for os alle.
Buta ch i eving this harm o ny meansinvolving all local players in planning change from the outset.
For eksempel landbrug: I århundreder kombineredeman gennem de traditionelle landbrugsmetoder fødevareproduktionog landskabspleje. De intensivemetoder brød ofte denne traditionelle forbindelse til skade for dyre- ogplantelivet, forbrugte ressourcer ogbidrog til den kemiske forurening.
Farming is one example:for centuries, traditional fast firm in gpractices combined food productionw i th care for the countrys i d e .Intensive methods often broke thatlink, damaging wildlife, consumingresources and contributing to chemical pollution.
Dekommende reformer af EU’s fælleslandbrugspolitik skal fremme miljøvenlige teknikker og, især i Centralog Østeuropa, fokusere på landbrugsdrift med begrænset brug af
The future reforms ofthe EU common agricultural policymust move towards environmentallyfriendly techniques and, especially incentral and eastern Europe, focus onl ow- i nput farming that pre s e r five sthe better aspects of tra d it i on a lmethods.
Sundhed og livskvalitet bejde om at gøre noget ved miljøbetingede sundhedsrisici i udviklingslandene og ved de sundhedsskadelige virkninger af fattigdom generelt.
The EU is also promotinginternational cooperation to tackleenvironmental health risks in developing countries and the detrimentalhealth impact of poverty in general.
Miljøforurening skaber en langrække sundhedsproblemer for mennesker, fra allergier og manglendefrugtbarhed til kræft og for tidligdød.
En v i ro n m en tal pollution causes arange of human health problems,from allergies and infertility to cancer and premature death.
Børn i alle aldre er særligtsårbare over for disse farer, til delsfordi deres vitale organer stadigudvikler sig op til femårsalderen, ogunge drikker desuden mere væske,spiser mere mad og indånder mereluft i forhold til deres kropsvægt.
Children ofall ages are especially vulnerable tothese dangers, partly because up tothe age of five, their vital organs arestill developing, and young peoplealso drink more fluids, eat more food,and breathe more air in relation totheir body weight.
Europa-Kommissionen har i enårrække samarbejdet med Verdenssundhedsorganisationen (WHO) oghar ofte brugt WHO’s retningslinjersom grundlag for EU’s miljødirektiver.
The European Commission has beencooperating with the World Health Organisation (WHO) for a number ofyears, often using WHO guidelinesas a basis for EU enviro n m en ta ldirectives.
I september 2000 mødtesembedsmænd fra de to organisationer i Bruxelles og blev enige om ettættere samarbejde om forskning isundhedsrisici og fastsættelse afstandarder.
In September 2000, officials from the two organisations metin Brussels and agreed to work morec l o s e ly to ge ther on re s e a rch in ghealth risks and setting standards.
Sund mad
Eating healthy food
Forurenere, såsom pesticider, dioxiner og pcb’er (polychlorerede biphenyler), kan skade fostret i livmoderen,forårsage abort eller fødselsdefektereller give sundhedsproblemer senerei livet.
Pollutants such as pesticides, dioxinsand PCBs (polych l or in a ted biophenyls) can damage the foetus inthe womb, causing miscarriage, birthdefects or health problems in laterlife.
Dødeligheden blandt børn errekordlav, men til trods for forbedringer i luftkvaliteten lider stadigt flerebørn af astma og kroniske åndedrætsproblemer.
The mortality rate among children stands at a record low, butdespite improvements in air quality,increasing numbers of children aresuffering from asthma and chronicre s p i ra to ry problems.
I visse medlemsstater er antallet af kræftramte børnogså stigende, hvilket kan hængesammen med miljøfaktorer.
In some Member States, cases of childhoodcancer are also on the incre as e ,which may be related to environmental factors.
Forbrugerne er blevetmere bevidste om, hvadde spiser efter udbruddetaf kogalskab.
Consumers are moreaware of what they eatsince the outbreak of'mad cow disease'.
Europa-Kommissionen og medlemsstaterne har sammen udarbejdet enomfattende strategi for at bekæmpemiljøbetingede sundhedsrisici medsærligt henblik på sårbare gruppersom børn, gravide kvinder og ældre.Dette kræver mere forskning og overvågning af miljørisici og øget information til offentligheden.
The European Commission and Member States have together beenpreparing a comprehensive strategyto combat enviro n m en tal healthrisks, focusing in particular on vul-n e rable groups such as ch i l d re n ,pregnant women and older people.This calls for more research and mon-i toring of enviro n m en tal hazard s ,and stepping up the supply of information to the public.
De ansatte i sundhedsvæsenet skal være mereopmærksomme på miljøfaktorersindvirkning, og skoler må tilbydebedre oplysning om langsigtedesundhedsspørgsmål, blandt andetmed tanke på at unge begynder atryge tidligere end nogensinde. EUfremmer også internationalt samar-
Health professionals need to be more aware of theimpact of environmental factors, andwith young people starting to smokeearlier than ever, for example, educa-
Fælles ansvar for en grønnere fremtid valuering af både nye og eksisterende kemikalier.
Choices for a greener future existing chemicals.
På internationalt planhar EU også forpligtet sig til at gennemføre FN-konventionen om persistente organiske miljøgifte, der hartil formål at afvikle brugen af 12 afverdens farligste kemikalier.
At internationallevel, the EU is also committed toimplementing the UN Convention onpersistent organic pollutants, whichaims to take 12 of the world’s mostdangerous chemicals out of use.
Forbrugerne vil også vide, om det, dekøber, indeholder genetisk modificerede organismer (GMO’er).
To avoid ever-growing traffic congestion, air pollution and stress and toimprove the quality of life in cities,governments and planning authorities need to develop ‘sustainable’transport networks.
EU kontrollerer forsyningen af GMO-produk-ter på markedet og den eventuelleudledning af dem i miljøet, og nyeregler skal sikre, at alle GMO-holdigeprodukter mærkes tydeligt.
The EU co-fundsresearch on land-use in cities.
For at undgå en stadigt voksendetrafikal overbelastning, luftforurening og stress og for at forbedre livskvaliteten i byerne må regeringer ogplanlægningsmyndigheder udvikle»bæredygtige« transportnet.
C on s u m ers also want to knoww h e ther what they buy conta in sge n e t ic al ly modified orga n is m s(GMOs).
EU ermed til at finansiere forskning i arealudnyttelse i byer og støtter udviklingen af transeuropæiske net (TEN)ved at fremme offentlig transport ogbrug af jernbaner, vandveje og skibsfart til passager- og godstransport.
The EU applies controls onthe supply of GMO products on themarket and their potential releaseinto the environment, and new ruleswill ensure that all items containing GMOs must be clearly labelled,sources must be traceable, and theirimpact on the environment constantly monitored.
Der er mange andre miljøfaktorer,som påvirker vores velbefindende.Støj mindsker livskvaliteten for ca. 25 % af alle europæere. EU har fastsat grænser for støjforurening framaskiner og har til hensigt at træffeyderligere foranstaltninger for atstyrke reglerne for, hvor meget støjder skal være tilladt.
There are many other environmentalfactors that affect our well-being.Noise diminishes the quality of lifefor an estimated 25 % of Europeans.The EU has set limits on noise pollution from machinery, and aims tota ke further steps to harm on is east c c e p table levels.
Stråling bliverbrugt til vigtige formål i medicinskdiagnosticering, men kan også væresundhedsskadelig. EU har for nyligopdateret sine standarder — somoprindeligt blev fastlagt i 1957 — forbeskyttelse af offentligheden og dearbejdstagere, der via deres job kommer i kontakt med stråling.
Radiation hasimportant uses in medical diagnosis,but can also damage human health.The EU has recently updated its standards – first laid down in 1957 – top ro tect the public and wo r ke rswhose jobs bring them into contactwith radiation.
I 2001 udgav Europa-Kommissionenen hvidbog om en ny strategi forkontrol med farlige kemikalier. Herifastlægges klare principper: forsigtighed, når der er nogen som helsttvivl om sikkerheden, og udskiftningaf farlige stoffer med mere sikre stoffer, når det er muligt.
In 2001, the European Commission’s White Paper set out a new strategyfor controlling dangerous chemicals.It applies two clear principles: precaution where there is any doubtabout safe t y, and replacing hazardous substances with safer onesw h en ever possible.
EU-standarderskal forbedre afprøvning og risikoe-
EU-wide staff n-dards will improve the testing andr is k- evaluation of both new and
Forvaltning af naturressourcer og håndtering af affald
Managing natural resources and tackling waste pushing for a 20 % cut in waste ‘forfinal disposal’ between 2000 and2010, increasing to some 50 % by2050.
Naturen er ikke uudtømmelig, menmed en omhyggelig forvaltning kanvi fortsætte med at nyde gavn afnaturressourcerne uden at ødelæggefremtidige forsyninger.
Waste prevention, th ro u g hbetter manufacturing methods andconsumer demand for greener products, is the first priority.
Det harførste prioritet at forhindre, at vi i dethele taget skaber affald — det kanske gennem bedre produktionsmetoder og større efterspørgsel eftergrønnere produkter.
Na t ural re so u rces are not inexhaustible, and yet with careful management we can go on benefitingf rom these re so u rces with o u tdestroying future supplies.
Skove, floder og jord er naturressourcer, der kræver særlig opmærksomhed.
Forests, rivers and soils are all natural resources that need special attention.
Skove er også et økonomiskaktiv, men ikke desto mindre eromkring to tredjedele af Europastræer truet, og der sker stadigt størreskader som følge af skovbrande i Sydeuropa.
Forests are also an economicasset, yet some two thirds of Europe’strees are threatened, and damagefrom forest fires is growing in thesouth.
EU arbejder for nationaleog regionale planer for bæredygtigforvaltning og beskyttelse af skoveog en ordning, der hjælper forbrugerne med at vælge træ fra disse»grønne« kilder.
The EU wants to see nationaland regional plans for sustainableforest management and protection,and a scheme to help consumersselect wood from these ‘gre en ’sources.
Skove kan være et bæredygtigt aktiv, hvisde forvaltes rigtigt.
Forests can be a sustainable asset, if wellmanaged.
Vand er en afgørende ressource foralle former for liv.
Water is a crucial resource for allforms of life.
EU’s strategi forfloder og vandforvaltning tog en nyvending i 2000 med vedtagelsen aframmedirektivet for vand, som blevudarbejdet gennem en banebrydende åben høringsproces.
The Union’s approachto rivers and water manage m en ttook a fresh turn in 2000 with theadoption of the Water Framework Directive, drafted through a pioneering, open consultation process.
Målet er atfastlægge standarder for vandkvalitet og sikre, at mennesker haradgang til rent drikkevand til enrimelig pris.
Theobjective is to set standards for waterqu al it y, and ensure people haveaccess to clean drinking water at areasonable cost.
I takt med at det europæiske samfund bliver rigere, producerer det enstigende mængdeaffald — ca. 2 mia.tons om året i EU.
As European society gets wealthier itproduces an increasing amount ofwaste – some 2 000 million tonnes ayear in the EU – and getting rid of ito ften cre a tes pollution that candamage human health.
Det skaber ofte
The EU is
Det hjælper forbrugerne til at lægge deres indkøb hos virksomheder, der respekterer miljøet.
Ithelps consumers to use their purchasing power to buy from companies that respect the environment.
EU erkender, at industriens støtte tilmiljøbeskyttelsen er afgørende.Erhvervslivet må høres, når der udarbejdes forslag til ny lovgivning, forskning eller støtteordninger tilvirksomheder for at forbedre deresmiljøindsats.
The EU recognises that industry’ssupport for environmental protectionis crucial. This means consultingbusiness in the drafting of new legislation, co-financing research initiatives, and offering incentives to companies who improve their environmental performance.
Hvert andet år gives EU’s miljøpris til fire virksomhedermed fremragende resultater på detteområde.
The European A w a rds for the Environment, fo rexample, go every two years to fourfirms with outstanding achievementsin this field.
Blomsten er det eneste rigtige miljømærke, der gælder i alle 15 EU-medlemsstater, foruden i Island,Liechtenstein og Norge.
The flower is the only true eco-labelvalid throughout the 15 EU MemberS t a tes plus Iceland, Liech te n ste i nand Norway.
Det kan allerede ses på hundredvis af produkter inden for en bred vifte afkategorier (19 i december 2001).
It is already found onhundreds of products in a wide rangeof categories (19 up to December2 0 01).
Derkan findes flere oplysninger på miljømærkets websted (http://europa.eu.int/ecolabel).
The eco-label we b s i te( h t t p : / / eu ro p a . eu . in t / e c ofil a be l )gives more information.
Den stadigt stærkere tendenstil, at virksomhederne påtager sig etsocialt ansvar både i EU og i restenaf verden, tvinger virksomhederne tilat pleje både deres grønne og deressociale image.
Also, the EU’s new integrated product policy (IPP) aims to help industryto reduce waste through better product design, making goods longe rlasting and easier to recycle or recondition, and to expand the market forgreen products.
EU anser den frivillige indsats for athave første prioritet. I 1998 forpligtede europæiske bilproducenter sigfor eksempel til at udvikle nye moto-
The EU regards voluntary action asits first priority.
rer, der kan nedbringe CO2-udlednin-gerne og forbedre brændstofeffekti-
The European eco-label isfound on hundreds ofdaily products that areproduced in an environmental friendlyway.
EU’s miljømærke findespå hundredvis af dagligvarer, som fremstilles på en miljøvenlig måde.
The EU’saim is to expand this environmentalawa reness, so that ultimately allpublicly quoted companies with 500staff or more will publish annually,for their shareholders, a ‘triple bottom line’ covering not just profitsand losses but also their social andenvironmental results.
viteten med omkring 25 % mellem1995 og 2008.
and 2008.
Flere tusind virksomheder har tilsluttet sig EU’s miljøle-delses- og miljørevisionsordning(EMAS) og offentliggør regelmæssigtrapporter over deres miljøresultater. I2001 blev EMAS udvidet til alle økonomiske sektorer, også offentligemyndigheder, og Europa-Kommissio-nen har selv fulgt sine opfordringerog har vedtaget EMAS-principperneog fastsat interne miljømæssige mål.
Several thousand companies have joined the EU’s environ-m en tal management and auditscheme (EMAS), and publish regularenvironmental performance reports.In 2001, EMAS was extended to alleconomic sectors including publica u thorities, and the Euro pfle an Commission itself – practising whatit preaches – adopted the EMASprinciples and set internal environmental objectives.
Virksomhederne er ved at være klarover, at der er mening i at indførerenere teknologier, fordi man bådenedbringer omkostningerne, opnår etbedre image og får flere kunder.
The EU’s eco-label, launched in1992, awards the coveted ‘flower’
EU indførte miljømærket i 1992 ogtildeler det eftertragtede »blomsterlogo« til varer eller tjenesteydelser,som kan leve op til strenge mil-
Overall, prices must start to reflectmore accurately the wider environmental costs of goods and services.
Selv om der lægges vægt på den frivillige indsats, går EU ind for europæiske standarder og høje bøder tilvirksomheder, der skader miljøet.Med direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra 1996 indføres der standardiserede miljøregler for industrien ihele EU, og det bliver obligatorisk forvirksomheder inden for særlige sektorer at få driftsgodkendelse.
Despite its emphasis on voluntaryaction, the EU favours Europe-widestandards and strong penalties forcompanies that damage the environment. The 1996 Direc t i five on Integrated Pollution Prevention and Control standardises environmentalrules for industry across the EU, andcompels companies in specific sectors to obtain operating permits.
Det vilblive opdateret under det europæiske klimaprogram.
Itwill be updated under the Europeanclimate change programme.
EU-lovgivningen fastslår princippetom at »forureneren betaler«, og medlemsstaterne tilskyndes til at styrkederes miljøansvarsordninger for at fåindustrien til at tage sin del af ansvaret.
European law establishes the principle that the ‘polluter pays’, and Member States are urged tostrengthen their environmental liability regimes, to make industry takeits share of responsibility.
Miljøomkostningerne vedenergiproduktion skaldækkes af afgifter.
Taxes will have to coverthe environmental costsof energy generation.
Da jerntæppet forsvandt i 1989, blevder afsløret alarmerende miljøødelæggelser i Central- og Østeuropa.Forgiftet jord, forurenet luft og kemiske gifte og frygt for sikkerheden i Sovjettidens atomkraftværker kompå dagsordenen.
The lifting of the Iron Curtain in1989 revealed an alarming pictureof enviro n m en tal degradation inc en tral and eastern Europe, withcontaminated soil, polluted air andhigh levels of chemical toxicity coupled with fears surrounding the safety of Soviet-era nuclear installations.
EU giver ydet økonomisk støtte gennem særlig programmer oprettet tilformålet. Det gælder især ISPA (detstrukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument), der mellem 2000 og 2006udbetaler over 500 mio. EUR årligt tilstøtte for investeringer i miljøinfrastruktur i kandidatlandene.
The EU has provided financial help,notably via the instrument for struc-t ural policies for pre- a c c e s s i o n(ISPA), which will pay out over EUR500 million each year between 2000and 2006 to support investment inenvironmental infrastructure in thec an d i d ate countries.
Hovedparten af finansieringen skal imidlertid komme fra nationale kilder.
However, th evast bulk of the funding must comefrom national resources.
Isidste instans ligger ansvaret hoskandidatlandene selv.
Ultimatelythe responsibility lies with the candidate countries.
Kommissionenhar anslået, at de vil skulle brugeomkring 23 % af BNP på miljøforbedringer i hvert af de kommende 15til 20 år. Landenes offentlige budgetter vil ikke være nok, og derfor er detnødvendigt at mobilisere private midler og midler fra udenlandske oginternationale institutioner.
The Commission hasestimated that they will need tospend around 2–3 % of GDP one n v i ro n m en tal improvements ove reach of the next 15 to 20 years.Public sources of funding will not beenough, and the re fo re priva tefinance needs to be mobilised aswell as funds from foreign and international institutions.
12 lande forhandler om at blive optaget i EU.
In all, 12 countries are negotiatingtheir adhesion to the Euro pfle an Union.
Kandidatlandene skal hævederes grundlæggende miljøstandarder for at komme med i EU, men deter lettere sagt end gjort.
The candidate countries mustraise their basic environmental standards in order to join the Union, butthis is no mean feat.
Nogle afdem har gjort hurtige og imponerende fremskridt.
Some of themh ave made rapid and imp re s s i veprogress.
Polen brugte foreksempel en kombination af lovgivning og finansielle instrumenter til atnedbringe svovludledningerne med50 % i løbet af 1990’erne. Menandre steder er udviklingen gåetlangsomt.
Poland, for instance, used acombination of legislation and financial instruments to cut sulphur emissions by 50 % during the 1990s.But in some other places, progresshas been slow.
Europa-Kommissionen harfastholdt, at indførelse af EU-lovgiv-ningen på miljøområdet ikke er en frivillig luksus, men at landene i Central og Østeuropa tværtimod vilkunne undgå Vestens mest skadeligeog dyre miljøfejl ved straks at læggegrunden til en bæredygtig udvikling.
The Euro pfle an Commission has insisted that adopting EU laws on the environment(known as the acquis) is not anoptional extra, and argues that bybuilding the foundations for sustainable development at this stage, the
Men der er ikke kun tale om problemer. Udvidelsen vil give EU en bredere vifte af levesteder, dyr og planter, og et større EU vil få endnu størreinternational indflydelse.
But the picture is not all gloomy.E n l a rgement brings to the EU awider range of habitats, animals andplants; and a larger Union will carryeven more weight inte rn at i on al ly.Complying with environmental lawswill in turn bring benefits for the candidate countries.
Det vilogså være gavnligt for kandidatlandene at overholde miljølovgivningen.En undersøgelse, der blev lavet for EU i 2001, viste for eksempel, at enbedre luftkvalitet kunne nedbringeantallet af for tidlige dødsfald medmellem 15 000 og 34 000 og antallet af tilfælde af kronisk bronkitismed op til 180 000.
A study carried outon behalf of the EU in 2001revealed, for example, that better airquality could reduce the number ofp re m at u re deaths by betwe e n15000 and 34000, and cases ofchronic bronchitis by up to 180 000.The annual value of all the s eimprovements could amount to an
Forsigtighedsprincippet i heleverden tige lande, og EU-støtten har væretomfattet af miljøvurdering siden1990.
estimated 12–69 000 million euro,or 80–410 euro per capita, and theoverall benefits of a cleaner environment will be felt not only in the candidate countries, but also in neighbouring States like Ukraine, Belarusand Russia.
På Verdenshandelsorganisationens (WTO) ministermøde i Doha,Qatar i 2001, hvor der blev indgåeten aftale om at indlede en ny handelsrunde, satte EU hårdt ind på atfå miljøspørgsmål med i den endelige erklæring.
The Biosafety Protocol(to the Biodiversity Convention), adoptedby 133 governments on29 January 2000, setsout minimum standardsfor cross-border trade inthe sensitive area of living modified organisms (LMOs),including seeds andplants.