natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Generelt ser det ud til,at forbrugsafgifter og subsidier i den industrielle damp-produktionssektor tilen vis grad virker fremmende for brug af kul ved meget høje udnyttelsesgrader.Det virker som om,disse afgiftsstrukturer blev udformet til at fremme lige præcis dette resultat i et forsøg på atdiversificere industriens forsyninger for at øge energisikkerheden.De lave anlægsomkostninger vedgasteknologier og især GTCC-kraftvarmeværker med en meget høj samlet varmeeffektivitet harbetydet,at den ovennævnte forskelsbehandling i vid udstrækning er blevet ophævet.Derfor virkerdet ikke,som om skattemæssige foranstaltninger har megen indflydelse på valgene i denne sektormed undtagelse af nogle stærkt lokaliserede segmenter.
LPG seems to be reasonably competitive in some countries like Belgium,Sweden and,to a lesserextent,France for the higher utilisation rate.These small advantages however arise fromdiscriminating taxation and disappear in the absence of all excise taxes,swamped by the highervehicle acquisition costs.
Ved vurderingen af,hvordan forbrugsafgifter virker på husholdningernes valg afrumopvarmningsform,blev der undersøgt tre alternative teknologier,nemlig centralvarme medgasoliefyr,centralvarme med naturgasfyr og elektriske varmepumper.Der blev set på enrepræsentativ boligtype (på 90 m2).Der blev også taget hensyn til vejrforholdene i forskelligemedlemsstater,eftersom udnyttelsesgraden af det installerede anlæg er afhængig af,hvor hårdtklimaet er.Tabel 7 illustrerer resultaterne af analysen.
The methanol car which as was mentioned earlier is still somewhat a theoretical possibility ishandicapped by the higher vehicle costs but does become competitive at least vis-à-vis dieselpowered vehicles if all excise taxes are removed.This eventuality is however highly unlikely in view ofthe importance of transportation fuel taxation for revenue collection purposes.Clearly,the analysissuggests that for a largescale introduction of methanol as an alternative transportation fuel,somefiscal discrimination in its favour may be necessary.The scale of the required discrimination couldhowever be relatively modest.
Igen ser det ud til,at naturgasbaseret centralvarme er det dominerende valg,når husholdningerne i EU skal have installeret nyt anlæg.Denne påstand skal modificeres af to vigtige overvejelser:
The world coal market is a stable market,with abundant resources and a wide geopolitical diversityof supply.Even in the long term,with growing world demand,the risk of any prolonged disruption ofsupply,even if it cannot be ruled out altogether,is minimal.Coal is imported into the European Community primarily from its partners within the International Energy Agency (IEA) or fromcountries with which the Community or the Member States have signed trade agreements.Thesepartners represent guaranteed suppliers.
Der er meget stor forskel fra land til land på,i hvor høj grad gasdistributionsnettet omfatterhusholdningerne.I Finland,Grækenland,Portugal og Sverige har der været så lille en udvikling ihusholdningernes adgang til naturgas,at der praktisk talt ikke er noget valg.Spanien og Danmark har af forskellige årsager en meget lille dækning.Selv i fuldt udbyggede boligkvartererer ikke alle områder omfattet af nettet,og det er i visse tilfælde usandsynligt,at der bliverforetaget tilslutninger på grund af de høje priser og for lav planlagt efterspørgsel.
At Community level,coal is regulated by the Treaty establishing the European Coal and Steel Community (ECSC Treaty),which was signed in Paris on 18 April 1951.Several regulations have beenadopted on the basis of this Treaty,including Council Decision No3632/93/ECSC of 28 December
Denne tilsyneladende stabilitet i valget i forhold til forbrugsafgifter kunne svækkes betydeligt i ensituation med lave priser på olieprodukter (som det var tilfældet for nylig),hvor naturgaspriserne kunvar lidt lavere end dem,der er brugt i denne undersøgelse.I det tilfælde kunne det hævdes,atbeskatningen,som er udformet til at modvirke brugen af olie,gør lige præcis det.
The ECSC Treaty,along with the rules adopted in application thereof,expires on 23 July 2002.Weneed to look,therefore,at a future Community system that will have to incorporate a componentwhich has become very significant in recent decades,namely,State aid.Expiry of the ECSC Treatyshould also provide the opportunity for a wide-ranging review of the place of coal among the Community’s other sources of primary energy.
I transportsektoren blev analysen begrænset til den meget vigtige privatbilsektor,der i øjeblikket erhelt domineret af olieprodukter (benzin,diesel,flydende gas (LPG)) og har tiltrukket sig betydeligpolitisk opmærksomhed både i forbindelse med energisikkerhed (den er en væsentlig grund tilstigningen i olieimporten) og på grund af de meget høje eksterne virkninger (belastning ogmiljøforurening),sektoren er årsag til.
Coal held a prime position in the supply of Europe’s energy,a position enshrined in the ECSC Treaty.Indeed,the Treaty lays down that the institutions of the Community must ‘ensure an orderly supplyto the common market,taking into account the needs of third countries’(Article 3(a)) and ‘promotethe growth of international trade and ensure that equitable limits are observed in export pricing’(Article 3(f)).
Til analysen blev der brugt en »gennemsnitsbil«,som med hensyn til størrelse og udstyr varrepræsentativ.For at sikre et mål af sammenlignelighed på tværs af landene blev der ikke skelnetmellem den gennemsnitlige tilbagelagte afstand i de enkelte lande,skønt der naturligvis er den slagsforskelle.Der blev imidlertid taget hensyn til spørgsmål om forskelle i enhedsforbrug i de forskellige EU-lande, eftersom de afspejler en række centrale faktorer,såsom kørselsbetingelser (bykørsel versuskørsel uden for byer,trafikpropper på vejene osv.) samt forbrugernes præferencer med hensyn tilmotorkraft.
In the first years of application of the Treaty,coal’s contribution to energy supplies was providedexclusively by a flourishing Community industry in the process of modernisation.A few years later,however,saw the addition of coal imports from third countries.These imports gradually began tocompete with Community coal.
Der er undersøgt fire motortyper til brug for analysen:standardbenzin,diesel,LPG,der kan fås ibegrænset distribution i de fleste lande og metanol,som der i øjeblikket næsten ikke er nogetdistributionsnet for.Den sidste motortype er med,fordi den repræsenterer den ikke-oliebaseredeteknologi,der nu er tættest på at blive implementeret på markedet.Antagelsen var,at metanol blevafledt af naturgas med en effektivitet på 70%,og at den blev beskattet med samme sats som benzinfor at opretholde en afgiftsmæssig neutralitet.Selv om dieselbiler er mere effektive endbenzindrevne biler,er de tungere og dyrere end de benzindrevne alternativer.På samme måde er LPG- og metanoldrevne køretøjer dyrere at producere end benzindrevne standardbiler.
The oil crises of the 1970s,which came at a time when the Club of Rome was considering limits togrowth,put the issue of security of energy supply back on the agenda.In the light of these crises the Member States placed the emphasis on substitution policies designed to reduce their dependenceon oil.Thus,the use of coal was one of the policies that helped to counter the oil shocks. Ambitious RTD and demonstration programmes were also set up at Community level,and national strategies tocounter oil dependence focused,among other things,on encouraging coal production in the Community and coal imports from third countries.
Der blev undersøgt to forskellige eksempler på kørsel:18000 km pr.år,der omtrent svarer til EU-gennemsnittet for dieseldrevne biler,og 13000 km pr.år,der omtrent svarer til EU-gennemsnittet forbenzindrevne biler.
In the face of an increasingly dynamic international market,the Community coal industry was forced,at the beginning of the 1980s,to begin root and branch restructuring,all the more so because ofdecisions to expand taken some years earlier.In terms of supply,imported coal gradually took overfrom Community coal,although without any increase in the risk of disruption of supply or priceinstability for coal.
Nedenstående tabeller viser omkostningssammenligningerne mellem forskellige biltyper for de toudnyttelsesgrader med og uden forbrugsafgifter.
While security of supply was the watchword of the 1970s,the 1990s saw the emergence ofenvironmental concerns.It is becoming increasingly obvious that coal could only play a part inenergy supply if it managed to control its impact on the environment.Technology will help to takeup this environmental challenge,which stems principally from climate change and acidification.
Tabel 8:Enhedspris (EUR ’90/kørt km) for 13000 km på årsbasis for en benzindreven bil med forbrugsafgift uden forbrugsafgift
Thus,while the idea underlying the signing of the ECSC Treaty was to create a common market incoal,decisions concerning this source of energy,for the last 25 years at least,have been driven farmore by energy policy,especially security of supply,and environmental concerns.
Tabel 9:Enhedspris (EUR ’90/kørt km) for 18000 km på årsbasis for en dieseldreven bil med forbrugsafgift uden forbrugsafgift
Community production Consumption Imports
0,242 rammer.Under alle omstændigheder forsvinder de små fordele,der kan være ved diesel i noglelande,når forbrugsafgifterne fjernes,idet de højere anskaffelsesomkostninger klart opvejergevinsterne ved brændstofeffektiviteten.
As a result of concentrating activities in the most productive mines and sustained efforts to improveviability,the United Kingdom is the only Community country where the coal industry has received no State aid since 1995.That said,a number of factors,including the sudden fall in prices on theinternational markets in 1999,have compelled the British authorities to consider granting aid,albeiton a very modest scale,of around GBP 110 million over the period 2000–02.
LPG synes at være rimeligt konkurrencedygtig ved en højere udnyttelsesgrad i visse lande som Belgien, Sverige og i mindre grad Frankrig.Disse mindre fordele skyldes imidlertid diskriminerendebeskatning og forsvinder,hvis forbrugsafgifterne fjernes på grund af de højere indkøbspriser.
The aim of the assistance plan in the United Kingdom is to provide temporary support — until theexpiry of the ECSC Treaty — to production units that are economically and financially viable in thelong term but which are experiencing certain temporary problems that could result in their closure.
KULSPLADS EFTER UDLØBETAF EKSF-TRAKTATEN
What future for Community coal?
Verdens kulmarked er et stabilt marked med rigelige ressourcer og bred geopolitiskforsyningsspredning.Selv på lang sigt og med stigende global efterspørgsel er risikoen for enlængerevarende forsyningsafbrydelse minimal,om end den ikke helt kan udelukkes.Det Europæiske Fællesskab importerer primært kul fra sine partnere i Det Internationale Energiagentur (IEA) eller fralande,som Fællesskabet eller medlemsstaterne har indgået handelsaftaler med.Disse partnere ersikre leverandører.
When the ECSC Treaty expires,in the absence of any financial support measures,the large majority ofthe European coal industry would be condemned to disappear in the very short term.Such anevolution would only increase the uncertainties which are likely to remain regarding the long termenergy supply of the European Union.
På EU-plan er kul reguleret ved traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab(EKSF-traktaten),der blev undertegnet i Paris den 18.april 1951.Der er vedtaget flere forordninger pågrundlag af denne traktat,inklusive Rådets beslutning nr.3632/93/EKSF af 28.december 1993 om
The orientations for a future support regime for Community coal when the ECSC Treaty expires couldincorporate the two fundamental objectives which have emerged since the Treaty was signed,mentioned at point (1) above.Coal could thus play a part in the security of energy supply in the European Community while taking account of the environmental dimension.
EKSF-traktaten udløber sammen med de regler,der er vedtaget til gennemførelse heraf,den 23.juli2002.Vi må derfor se på et fremtidigt EU-system,der kan omfatte et element,som er blevet megetvigtigt i de seneste tiår,nemlig statsstøtte.Udløbet af EKSF-traktaten bør også give anledning til envidtrækkende revision af,hvilken plads kul skal have blandt Fællesskabets øvrige primæreenergikilder.
It would include coal,but also possibly other energy resources such as renewable energy.In additionto the aim of security of supply,this renewable energy would contribute directly to the promotion ofenvironmental objectives,in particular under the Kyoto Protocol.
1950-2000:hovedmålene for EU-kul
Enlargement of the European Union
Kul indtog en fremtrædende plads i Europas energiforsyning,en plads,der blev fastslået i EKSF-traktaten.Faktisk hedder det i traktaten,at Fællesskabets institutioner skal »overvåge en regelmæssigforsyning af det fælles marked under hensyntagen til tredjelandes behov« (artikel 3,litra a)) og»fremme udviklingen af den internationale vareudveksling og overvåge,at priserne på deudenlandske markeder holdes inden for rimelige grænser« (artikel 3,litra f)).
Any reflection on the future framework for Community coal should also consider the situation in thecountries that have applied for accession to the European Union.This issue is particularly relevant forthe two principal producers of coal in central and eastern Europe,namely,Poland and the Czech Republic, especially as Poland alone currently accounts for production levels equivalent to the fourproducer countries in the Community.
I de første år af traktatens løbetid var det udelukkende den blomstrende fællesskabsindustri undermodernisering,der leverede kul til energiforsyningerne.Nogle få år senere begyndte man imidlertidogså at importere kul fra tredjelande.Og denne import begyndte efterhånden at konkurrere med Fællesskabets kul.
In 1999 Poland produced 112 million tonnes of coal,as against 14 million tonnes in the Czech Republic. Other central and east European countries also produce coal,albeit in practically negligiblequantities.These are Bulgaria,Hungary and Romania,which each produce 2 to 3 million tonnes ofcoal per year.In addition to coal they also produce 186 million tonnes of lignite (equivalent of 55million tce).
Oliekriserne i 1970’erne,der kom på et tidspunkt,hvor Rom-klubben var begyndt at overvejegrænserne for vækst,satte spørgsmålet om energiforsyningssikkerhed tilbage på dagsordenen.I lysetaf disse kriser lagde medlemsstaterne vægt på substitutionspolitikker,således at deres afhængighedaf olie kunne mindskes.Og dermed blev kul en af de politikker,der hjalp Fællesskabet med atkomme på fode igen efter oliekriserne.Der blev også iværksat ambitiøse FTU- ogdemonstrationsprogrammer på EU-plan,og nationale strategier for at modvirke olieafhængighedenfokuserede blandt andet på at fremme kulproduktionen i Fællesskabet og kulimporten fratredjelande.
The Polish coal industry is in a very similar position to the German coal industry,the geologicalconditions often being very similar.A significant proportion of Polish coal can thus no longercompete with coal from non-European countries (China,United States and South Africa).The Polishcoal industry will thus depend increasingly on aid granted by the public authorities.
Mens forsyningssikkerhed var parolen i 1970’erne,opstod der i 1990’erne større opmærksomhed ommiljøet,idet det blev stadig mere tydeligt,at kul kun kunne spille en rolle i energiforsyningen,hvispåvirkningen af miljøet kunne kontrolleres.Teknologien vil kunne hjælpe med til at løse dettemiljøproblem,hvor den største udfordring ligger i klimaforandringerne.
By giving room for manoeuvre to Member States that have committed themselves to a process ofrestructuring their coal industry,financing based on a system of primary energy would also make itpossible to promote renewable energy which will help to reinforce security of energy supply as wellas environmental policies.
Så selv om idéen bag EKSF-traktaten var at skabe et fælles kulmarked,har beslutningerne om denneenergikilde,i hvert fald i de sidste 25 år,i langt højere grad været motiveret af energipolitiske hensyn,især forsyningssikkerhed og miljømæssige bekymringer.
As for the share reserved for Community coal,the establishment of such a regime to succeed the ECSC should in no way divert Member States from the obligation to streamline this sector.Restructuring measures embarked upon within the ECSC Treaty have to be continued.While securityof supply is clearly a priority,this priority can in no way provide an excuse for keeping coalproduction at levels that defy economic logic.
Økonomisk vurdering af EU’s kulsektor
Luxembourg:Office for Official Publications of the European Communities
KULMARKEDET
ISBN 92-894-0319-5
Hvilken fremtid er der for EU-kul
The European Union Chamber of Commerce in Korea
Grønbog — På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed
OFFICE FOR OFFICIALPUBLICATIONSOF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Vi må styre vores afhængighed
Let us overcome our dependence
Generaldirektoratet for Energi og Transport har også lavet et webstedspecielt om grønbogen: http://europa.eu.int/comm/energy_transport/da/lpi_lv_da1.html
The Directorate-General for Energy and Transport invites you to visit the Internet site devoted to the Green Paper: (http://europa.eu.int/comm/energy_transport/en/lpi_lv_en1.html).
Luxembourg:Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2002
Luxembourg:Office for Official Publications of the European Communities,2002
© De Europæiske Fællesskaber,2002Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities,2002Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
ENERGI:VI MÅ STYRE VORES AFHÆNGIGHED
ENERGY LET US OVERCOMEOUR DEPENDENCE
Dagligdagen ville imidlertid se noget anderledes ud,hvis vi endag stod uden energi.Fabrikker ville ikke kunne producere noget,fly kunne ikke lette,biler kunne ikke starte og vi ville ikke havevarme,varmt vand,elektricitet eller computere.Når vi trykker påkontakten i et mørkt værelse eller tænder for varmen,når vinterensætter ind,tænker vi sjældent på kraftværkerne,elnettene eller deolie- og gasledninger,som forbinder Europa med Mellemøsten,eller de olietankere,som sejler gennem Kanalen.
P eople only start to become concerned about energywhen it is in short supply.Without energy,however,our daily life would be very different as the factories would grind to ahalt,aeroplanes could not take off,cars could not start,and wewould have no heating,hot water,electricity or computers.Whenwe flick the switch on entering an unlit room,when we switch onthe heating in our homes when the air starts to get chilly,wehardly spare a thought for the power stations which generateelectricity,the electricity networks,the oil and gas pipelines whichconnect Europe to the Middle East or to the tankers cruising inthe Channel.
Siden oliechokket i 1986 har vi følt,at Europa var relativt velforsynet på energiområdet,bl.a.takket være atomkraftværkerne i visselande som Frankrig,Belgien og Spanien,eller naturgasforsyningen på store markeder som varme og el,men denne situation kanhurtigt vende.De interne energiressourcer,som i dag dækkerhalvdelen af vores behov,vil efterhånden blive opbrugt,samtidigmed at forbruget stiger.Om tyve til tredive år vil energiforbrugetsvirkninger på miljøet være uholdbare,hvis der ikke gribes ind,ogden eksterne energiafhængighed vil i gennemsnit stige til 70 %,men vil være på op til 90 % for olieprodukternes vedkommende.Det gør os sårbare,især på grund af den økonomiske afhængig-
While it may appear that Europe has been benefiting from arelative abundance of energy since the 1986 rebound from the oilcrisis,thanks,in particular,to the nuclear power programme ofsome countries such as France,Belgium and Spain,or thepenetration of natural gas into important markets like that ofheating and electricity,the future might be less reassuring.Theinternal energy resources which nowadays cater for half ourneeds are drying up,whereas consumption is increasing.If noaction is taken in the next 20 to 30 years,the environmentalimpact of energy will be untenable and our external energydependence will rise to a level of 70 % on average,going up to
ENERGI:VI MÅ STYRE VORES AFHÆNGIGHED hed af bestemte energiformer som gas og olie og af bestemteeksporterende lande som Rusland for naturgas’vedkommendeog Mellemøsten for olie.Desuden viser det sig,at produktionen og forbruget af energi er ansvarlig for næsten al den CO2,somudledes i atmosfæren.
90 % in the case of oil products.This situation makes usvulnerable,particularly on account of our economic dependenceon certain types of energy,such as oil and gas,and on particularexporting countries,such as Russia for natural gas and the Middle East for oil.What is more,energy production and consumption infact account for almost all the man-made emissions of carbondioxide into the atmosphere.
Det er på tide,at vi — inden vi trykker på kontakten eller sætteros i bilen — foretager nogle bevidste,velunderbyggede valgangående vores energiforbrug.Der skal snart træffes en rækkevigtige politiske beslutninger,som skal gøre vores energiforsyning og -forbrug mere sikre og miljøvenlige.Sigtet med dennebrochure er at give læseren de nødvendige forudsætninger for atforstå de problemer,vi står over for på energiområdet,så flestmulige kan deltage i den energidebat,som Europa-Kommissionen på min foranledning har iværksat med grønbogenom energiforsyningssikkerhed.
The time is right for us to make conscious and informed choicesamong the various sources of energy at our disposal before weflick that switch or jump into our cars.Important politicaldecisions will have to be taken soon to ensure that our energysupply and consumption is more secure and more respectful ofour environment.The purpose of this brochure is to providereaders with the knowledge they need to become aware of whatis at stake regarding energy so that they may take part in thedebate on energy launched by the Commission at my initiative,through a Green Paper on security of energy supply.
Næstformand for Europa-Kommissionen
Vice-presidentof the European Commission
ENERGI:VI MÅ STYRE VORES AFHÆNGIGHED
ENERGY:LET US OVERCOME OUR DEPENDENCE
P å tærsklen til det tredje årtusind er det på tide, at Europa tager energiområdet op til debat.Vores energi- forsyningssikkerhed må revurderes.Denne debat berører alle bor-gere,eftersom energi er af afgørende vigtighed i vores dagligdag.
A s we enter the third millennium,it is time for Europe todiscuss the topic of energy.We must rethink our policy on securing energy supplies.This debate concerns all of us,asenergy is essential in our daily life.
Vores enorme afhængighed af fossilt brændsel (olie,gas og kul)bliver mere og mere udtalt.Det medfører en lang række proble-mer,f.eks.olie- og gasprisernes indflydelse på vores økonomi ogpå millioner af virksomheder,visse eksterne leverandørers magt-stilling,forurening — naturligvis — samt,som en række eksempler har vist på det seneste,risiko for sociale problemer,når markederne løber løbsk.
Our enormous dependence on fossil fuels (oil,gas and coal) isbecoming ever more marked.This gives rise to a number ofproblems,among which we may list the prices of oil and gas withtheir impact on our economy and the life of millions ofcompanies,the power attributed to the few external suppliers wehave,pollution,of course,and finally,as we have witnessedrecently,the risk of social upheaval when the markets spin out ofcontrol.
Olie ogoliprodukter
Oil and oil products
Problemerne er voksende
Constraints which are less and less tolerable
De geopolitiskehensyn vejer tungt i energi-sektoren.Europa importerer 50 % af sit for-brug.Omkring 2030 vil dette tal være steget til 70 %.Og denne import bestårnæsten udelukkende af fossilt brændsel.
Geopoliticalconstraints weigh heavily onthe energy sector.Europe imports 50 % ofits needs.Around 2030 this figure will haverisen to 70 %.These imports concernalmost exclusively fossil fuels.
Vi er allerede for afhængige
We are already too dependent