natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Støtte til regioner i økonomisk krise
Support for regions in economic difficulty
Landbrugs- og fiskeripolitik
Agriculture and fishing policy
Sundhed og social forsorg
Health and social welfare
% nationalt
% National
Figur 23 viser folks støtte til beslutningstagning på EU-niveau, for så vidt angår de politiske områder, der dækkes af Maastrichttraktaten.
Graph 23 shows people’s support for EUdecision-making with respect to the Maastricht Treaty policy areas.
Når det drejer sig om de politiske områder,der dækkes af Amsterdam-traktaten, er dermest udbredt støtte til fælles EU-beslut-ningstagning inden for bekæmpelse af handel med og udnyttelse af mennesker, mensder er størst sandsynlighed for, at folk støtter beslutningstagning på nationalt plan, nårdet gælder politi og retsvæsen (figur 24).
When it comes to the Amsterdam Treaty policy areas, we find that support for EU jointdecision-making is most widespread for thefight against human trade and exploitationwhile people are most likely to supportnational decisionmaking in the areas ofpolicing and justice (Graph 24).
Som det fremgår af figur 23, er der størstsandsynlighed for, at respondenterne harden mening, at beslutninger vedrørendeinformation om EU, EU’s politik og institutioner bør træffes i fællesskab af Den Europæiske Union.
As can be seen, people are most likely to beof the opinion that decisions concerninginformation about the EU, its policies andinstitutions should be taken jointly by the European Union.
De næste fire områder, hvorstøtten til fælles EU-beslutningstagning ermest udbredt, er udenrigspolitik, humanitærhjælp, videnskabelig og teknologisk forskning samt bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.
The next four areas wheresupport for joint EU decisionmaking is mostwidespread are foreign policy, humanitarianaid, science and technological research andthe fight against poverty and social exclusion.
Der er mindst sandsynlighedfor, at folk ønsker, at EU tager beslutninger
People are least likely to want EU decisionmaking for education, health and socialpolicy and broadcasting rules for the media.
Figur 24: Beslutningstagning på nationalt eller EU-plan efter Amsterdam-traktaten (EU-15)
Graph 24: National or joint decisionmaking after the Amsterdam Treaty (EU-15)
Bekæmpelse af handelen med og udnyttelsenaf mennesker
The fight against the trade in, andexploitation of, human rights
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet
The fight against organised crime
Regler for politisk asyl
Rules for political asylum
Forebyggelse af ungdomskriminalitet
Juvenile crime prevention
Forebyggelse af kriminalitet i byerne
Urban crime prevention
Støtte til EU’s arbejde synligt, at de ønsker snarlige ændringer afstatus quo.
Support for the work of the EU standards but that they are less likely towant any immediate changes to the statusquo.
Det er således mindst sandsynligt,at befolkningen anser udvidelsen for at haveprioritet.
Hence we find that the public is leastlikely to view enlargement as a priority.
Synes befolkningen, at EU’s igangværendeaktioner er vigtige?
Does the public regard the current actions ofthe European Union as priorities?
Næsten alle EU-borgeremener, at bekæmpelse af arbejdsløshedenbør være en prioritet for EU (figur 25). Detstore flertal af europæerne mener også, at EU bør prioritere opretholdelse af fred ogsikkerhed i Europa, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og narkotikahandel samtbekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.
Nearly all EU citizens believe the fight against unemployment should be a priority for the European Union (Graph 25).The largemajority of Europeans also believes thatmaintaining peace and security in Europe,fighting organised crime and drug trafficking and fighting poverty and social exclusionshould be priority actions for the European Union.
Figur 25 viser, at EU-borgerne gerne vilhave EU til at forbedre eller bevare nuværende standarder, men at det er mindre sand-
Graph 25 shows that EU citizens wantthe EU to improve or safeguard current
Bekæmpelse af arbejdsløsheden
Fighting unemployment
Opretholdelse af fred og sikkerhed i Europa
Maintaining peace and security in Europe
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet og narkotikahandel
Fighting organised crime and drug trafficking
Sikring af den enkeltes rettigheder og overholdelse af principperne om demokrati i Europa
Guaranteeing the rights of the individual andrespect for the principles of democracy in Europe
Forbrugerbeskyttelse og sikring af produkters kvalitet
Protecting consumers andguaranteeing the quality of products
EU skal tættere på de europæiske borgere, f.eks. ved at give dem flere oplysninger om EU
Getting closer to European citizens, for exampleby giving them more information about the EU
Vellykket indførelse af den fælles europæiske mønt, euroen
Successfully implementing the single European currency, the euro
Reformering af EU-institutionerne og deres arbejdsmetoder
Reforming the institutions of the EUand the way they work
Understregning af EU’s politiske og diplomatiske betydning over for hele verden
Asserting the political and diplomaticimportance of the EU around the world
% ikke en prioritet
% not a priority
Opslutning til den fælles valuta siasmen forud for indførelsen nu er afløst afvirkeligheden (figur 26).
Support for the single currency
Ikke desto mindre erfolk stadig meget mere tilbøjelige til at gå
Nonetheless, people are still much more likely to be in favour of the euro than they were
Eurobarometer har målt befolkningensopslutning til en fælles valuta siden 1993,hvor det i Maastricht-traktaten blev fastsat,at euroen ville blive indført senest pr. 1.januar 1999.
The Eurobarometerhas measured public support for the single currency since 1993,when the Maastricht Treaty established thatthe euro would be introduced by 1 January1999.
Mens kun ca. halvdelen af EU-borgerne indtil 1997 gik ind for en fællesvaluta, blev opslutningen betydeligt større i1998. Resultaterne fra 1999 viser et lille faldi støtten, hvilket var forventeligt, fordi entu-
While only around half of EU citizenswere in favour of the single currency until1997, support levels increased significantlyin 1998.The 1999 results show a slightdecrease in support which is to be expectednow that pre-introduction enthusiasm hasbeen replaced by the reality (Graph 26).
Der findes yderligere oplysninger om euroen på adressen: http://europa.eu.int/euro/html/entry.html
More information about the euro can be found at http://europa.eu.int/euro/html/entry.html
Figur 26: Opslutning til den fælles mønt 1993-99
Graph 26: Support for the single currency 1993—99
% for — gennemsnit i euroområdet (*) (
% For — euro zone average (
% for — gennemsnit i EU(
% For — EU average(
% imod — gennemsnit i EU (
% Against EU average (2
1)EU-9 indtil 1994; EUR-11 efter 1995.2)EU-12 indtil 1994; EUR-15 efter 1995.
1)EU-9 until 1994; EU-11 since 19952)EU-12 until 1994; EU-15 since 1995
oen i begyndelsen af 2001). Borgerne i deltagerlandene går generelt mere ind for denfælles valuta (68 %) end borgerne i »pre-in«-landene (34 %) (figur 27).
Percentage ‘don't know' not shown the first group of countries tend to be moresupportive of the single currency (68 %)than are people in the ‘pre-in’ countries(34 %) (Graph 27).
I 1999 blev euroen indført i 11 lande, »EUR-11«, nemlig Belgien, Finland, Frankrig,Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene,Portugal, Spanien, Tyskland og Østrig.
In 1999, the euro was being introduced in 11countries, the ‘EUR-11’, namely Austria,Belgium, Finland, France, Germany, Ireland,Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugaland Spain.
Dervar på det tidspunkt fire lande uden for euroområdet, de såkaldte »pre-ins«, dvs.Danmark, Det Forenede Kongerige, Grækenland og Sverige (Grækenland kom med i eur-
At that moment, the four countries outside the euro zone, known as the‘pre-in’ countries were Denmark, Greece,Sweden and the United Kingdom. People in
Procentdelen for »ved ikke« er ikke vist.
Percentage ‘don't know' not shown
Opbakningen til den fælles valuta varierermeget, alt efter hvor interesserede og hvorvelinformerede om euroen folk føler sig(tabel 5).
Support for the single currency varies greatly depending on how interested and on howwell informed people feel about the euro(Table 5).
Blandt »pre-in«-landene er der i Grækenlandfortsat et større antal borgere (70 %), som ertilbøjelige til at støtte euroen, end i Det Forenede Kongerige, Danmark og Sverige.
Among the ‘pre-in’ countries, people in Greece (70 %) continue to be more likely tosupport the euro than are people in the UK,Denmark and Sweden.
I Sverige og Danmark støtter omkring 4 ud af 10personer euroen, og 5 ud af 10 personer erimod.
In Sweden and Denmark, around 4 in 10 people support theeuro and 5 in 10 people are against it.
I Det Forenede Kongerige er der langtfærre tilhængere (25 %) end modstandere(59 %) af euroen.
In the UK supporters of the euro (25 %) are greatlyoutnumbered by opponents (59 %).
Tabel 5: Opslutning til den fælles valuta
Table 5: Support for the single currency
% er imod euroen
% don'tknow
Gennemsnit for EU-15
EU-15 average
Kilde: Eurobarometer 52.0 — markarbejde: okt.-nov. 1999.
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : Oct. - Nov. 1999.
Opslutning til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik
Support for the common foreignand security policy
Traktaten giver også EU en fælles sikkerhedspolitik, der dækker alle sager vedrørende EU’s sikkerhed, herunder en gradvis formulering af en fælles forsvarspolitik. Dennefælles forsvarspolitik ville kunne føre til etfælles forsvar.
The Treaty also provides the Union with acommon security policy that covers all matters relating to its security, including thegradual formulation of a common defencepolicy.
Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik(FUSP) blev indført ved Maastricht-traktatenog trådte i kraft den 1. november 1993. Eftervedtagelsen af Amsterdam-traktaten, dertrådte i kraft den 1. maj 1999, blev der på Det Europæiske Råd i Köln i juni 1999 udpeget en højtstående repræsentant for FUSP.
The common foreign and security policy(CFSP) was established by the Maastricht Treaty and came into force on 1 November1993.Following the Amsterdam Treaty,which came into force on 1 May 1999, a High Representative for the CFSP wasappointed at the Cologne European Councilin June 1999.
Maastricht-traktaten giver EU mulighed forat lade sin røst høre på den internationalescene og give udtryk for sine holdninger tilvæbnede konflikter, menneskerettigheder ogethvert andet emne.
The Maastricht Treaty enables the European Union to make its voice heard on the international stage and express its position onarmed conflicts, human rights and any othersubject.
Figur 28: Opslutning til en fælles udenrigs- og forsvarspolitik % går ind for tanken
Graph 28: Support for a common forein and defence policy % in favour
Foråret 95
Spring 95
Efteråret 95
Autumn 95
Foråret 96
Spring 96
Efteråret 96
Autumn 96
Foråret 97
Spring 97
Efteråret 97
Autumn 97
Foråret 98
Spring 98
Efteråret 98
Autumn 98
Foråret 99
Spring 99
Efteråret 99
Autumn 99
Som vist i figur 28 støtter over 6 ud af 10EU-borgere tanken om en fælles udenrigspolitik, mens omkring 7 ud af 10 personer støtter tanken om en fælles forsvarspolitik.
As Graph 28 shows, public support for acommon foreign policy has been obtainedfrom over 6 in 10 EU citizens while around 7in 10 people have supported a commondefence policy.
Støtte til udvidelsen
Support for enlargement
I december 1997 indledtes processen med atudvide Den Europæiske Union mod syd ogøst.
In December 1997, the process of enlargingthe European Union to the south and theeast was launched.
13 lande har ansøgt om at blive optaget
Some 13 new countries
De vil kunne indtræde i EU, så snart i EU ( de har vist deres evne til at påtage sig forpligtelserne i forbindelse med medlemskabet.
They should have applied to join the EU ( be in a position to join the Union as soon asthey have demonstrated their ability toassume the obligations of membership.
Der findes yderligere oplysninger om udvidelsen på internetadressen: http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/index.htm
More information about enlargement can be found at:http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/index.htm
Figur 29: Opslutning til udvidelsen af EU (EU-15)
Graph 29: Support for enlargement (EU-15)
Kilde: Eurobarometer 52.0 — markarbejde: okt. - nov.
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : October-November 1999.
(Kun 36 % af respondenternemener, at deres land får mindre indflydelsesom følge af udvidelsen.)
(Only 36 % ofpeople are of the opinion that their countrywill become less important as a result ofenlargement.)
Skønt disse resultater viser, at befolkningensynes at være ret tøvende med hensyn til, atnye lande kommer med i EU, er holdningerne til udvidelsen i almindelighed faktiskmeget positive (figur 30).
Although these results indicate that thepublic appears to be quite hesitant aboutnew countries joining the EU, general attitudes about enlargement are in fact quitepositive (Graph 30).
72 % af EU-bor-gerne mener, at et øget antal medlemsstatervil gøre EU til en mere betydningsfuld aktørpå verdensscenen.
Seventy-two per cent of EU citizens believe that an increase in thenumber of Member States will make the European Union a more important player onthe world stage.
Endvidere mener 64 %, atudvidelsen vil øge EU’s kulturelle rigdom, ogat der er større garanti for fred og sikkerhed
Furthermore, 64 % believethat enlargement will increase the cultural
Figur 30: Holdninger til EU-udvidelsen (EU-15)
Graph 30: Attitudes towards enlargement of the EU (EU-15)
Jo flere lande der er i EU, jo større indflydelse får EU i verden
The more countries within the EU, the more important it will be in the world
Med flere medlemsstater bliver Europa rigere på det kulturelle område
With more member countries, Europe will beculturally richer
Jo flere lande der er i EU, jo større garanti er der for fred og sikkerhed i Europa
The more countries there are in the EU, the morepeace and security will be guaranteed in Europe
EU er nødt til at reformere institutionernes arbejdsmetoder, inden nye medlemmer kan komme med
The EU must reform the way its institutions workbefore welcoming new members
Den fælles europæiske valuta, euroen, skal være indført, inden nye medlemmer kan komme med
The single European currency, the euro, has to bein place before countries join the EU
Når der kommer nye lande med i EU, får vores landmindre økonomisk støtte
Once new countries have joined the EU, ourcountry will receive less financial aid from it
Fra nu af skal kommende medlemsstater begynde at have økonomisk støtte fra EU som hjælp til at forberede deres indtræden
From now on, future member countries should start to receive financial aid from the EU to help them prepare to join
Efter udvidelsen med nye lande får vores land mindre indflydelse i Europa
After the enlargement to new countries, ourcountry will become less important in Europe
Jo flere lande, der er med, jo større bliverarbejdsløsheden i vores land
The more countries there are, the moreunemployment there will be in our country
% Er overvejende enig
% tend to agree
% Er overvejende uenig
% tend to disagree
Kilde: Eurobarometer 50.0 — markarbejde: okt. - nov. 1998
Source: Eurobarometer 50.0 — Fieldwork : October-November 1998.
(35 %) er enige i, at »jo flere lande, der ermed, jo større bliver arbejdsløsheden« i dereseget land.
more countries there are, the more unemployment there will be’ in their country.
47 % af EU-borgerne mener, atderes land vil få mindre økonomisk støtte fra EU, når først de nye lande er kommet med.Lige så mange er uenige i påstanden om, at»udvidelsen vil ikke koste de nuværendemedlemsstater flere penge«.
An equal proportion disagrees with the statement that‘enlargement will not cost more to existingmember countries’.
Ikke desto mindre viser ret mange borgere (36 %), at de haren næstekærlig side, idet de er enige i, atkommende medlemsstater bør begynde atmodtage økonomisk støtte fra EU til at hjælpe dem med at forberede deres indtræden. Etandet mindre optimistisk resultat er, at etbetragteligt mindretal af EU-borgerne
Nonetheless, quite a fewcitizens (36 %) show an altruistic side inagreeing that future member countriesshould start to receive financial aid from the EU to help them prepare to join.Anotherless optimistic finding is that a substantialminority of EU citizens (35 %) agree that ‘the
Som ovenfor nævnt, mener 51 % af europæerne, at reformen af Den Europæiske Union skal prioriteres, og 60 % af europæerne mener, at euroens indførelse bør prioriteres.
Earlier, we already noted that reforming the European Union is seen as a priority by 51 % of Europeans and that succesfully implementing the euro is seen as a priority by 60 % of Europeans.
Problemer og prioriteringer i EU ved udgangen af det 20. århundrede
European issues and priorities at the end of the 20th century
Hvilke problemer tænker folk mest på, dvs. hvilke problemer er folk mest tilbøjelige til at bekymre sig om her ved udgangen af det 20. århundrede?
At the end of the 20th century what issues are most on people’s minds, that is to say, what issues are people most likely to worry about?
Europæernes bekymringer
The worries of Europeans
I foråret 1997 fik respondenterne forelagt enliste med nogle af vor tids store politiske,sociale og arbejdsmarkedsmæssige problemer, og de blev bedt om at angive, hvilke derbekymrede dem mest (figur 31).
In the spring of 1997, respondents were presented with a list of some of the big politicaland social issues of our time and asked themto indicate which ones they were most worried about (Graph 31).
deres største bekymringer.
listing this as one of their main worries.
Fattigdom kommer med 44 % ind på fjerdepladsen.
At44 %, poverty comes in fourth place.
Som detfremgår af det foregående kapitel, er derudbredt opbakning blandt EU-borgerne til atprioritere EU-aktioner for bekæmpelse afbåde kriminalitet og fattigdom.
As wesaw in the previous chapter, there is widespread support among EU citizens for prioritising EU actions both in fighting crime andfighting poverty.Around a quarter of Europeans say they are worried about drugabuse and more than 2 in 10 are worriedabout racism.
Omkring enfjerdedel af europæerne oplyser, at de erbekymrede over narkotikamisbrug, og mereend 2 ud af 10 er bekymrede over racisme.De andre emner i figuren giver anledning tilbekymring hos mindre end 20 % af EU’sbefolkning.
The other issues shown in thegraph worry less than 20 % of the EU population.
Miljø og arbejdsløshed giver størst anledningtil bekymring, og det er derfor ikke overraskende, at borgerne ønsker, at EU prioriterersin indsats på begge disse områder, som detfremgår af et tidligere kapitel.
Environment and unemployment are themost widespread concerns and hence it isnot surprising that the public wants the EUto make the fight against both issues a priority, as we have shown in the previouschapter.
Kriminalitet ernummer tre på listen, idet næsten halvdelenaf alle EU-borgere oplyser, at det er en af
Crime is the third most widespreadconcern with nearly half of all EU citizens
Figur 31: Europæernes bekymringer (%, for EU-15)
Graph 31: The worries of Europeans (in % for EU-15)
Tab af traditionelle værdier
Loss of traditional values
Kilde: Eurobarometer 47.1. — markarbejde: mar.-apr. 1997.
Source: Young Europeans-Continuous tracking survey 47.1. — Fieldwork : March-April 1997.
noget egentligt problem. 23 % anser det forsnarere at være et problem, der skal tages opi fremtiden, og 3 % har ingen mening herom(figur 32).
problem for the future and 3 % lack an opinion (Graph 32).
Resultaterne af et spørgsmål om, hvilke afdisse emner, der bekymrer folk mindst, viser,at den aldrende befolkning kommer ind påførstepladsen (39 %), at europæisk integration og globalisering deler andenpladsen(begge 31 %), og at tab af traditionelle værdier kommer ind på fjerdepladsen (29 %).
Results to a question asking people which ofthese issues they were least worried showsthat the ageing population comes in firstplace (39 %), European integration and globalisation come in shared second and thirdplace (both 31 %) and the loss of traditionalvalues comes in fourth place (29 %).
Da miljø er det emne, som befolkningen gårmest op i, begynder vi med at kigge nærmere på resultaterne af et spørgsmål fra Eurobarometerundersøgelsen i foråret 1999 ommiljø.
Since the environment is the issue thatreceives most widespread public concern, webegin by looking in more detail at the resultsof a spring 1999 Eurobarometer questionabout the environment.
Der blev stillet følgende spørgsmål tilrespondenterne:
Respondents wereasked the following question:
I alle medlemsstaterne anser over halvdelenaf befolkningen miljøbeskyttelse og forureningsbekæmpelse for at være et problem, derer hastende, og som straks bør tages op.
In all Member States more than half of thepeople regard environmental protection andthe fight against pollution as an immediateand urgent problem.
Ikkedesto mindre er bekymringen på dette område klart mere udbredt i nogle lande end iandre.
Nonetheless, publicconcern is clearly more widespread in somecountries than it is in others.
Folk i Grækenland (91 %) er mest tilbøjelige til at give udtryk for stor bekymring,efterfulgt af folk i Sverige (87 %) og Portugal (82 %).
People in Greece (91 %) are most likely to voice strongconcern, followed by people in Sweden(87 %) and Portugal (82 %).
Folk i Frankrig er mindst tilbøjelige (52 %) til at mene, at miljøbeskyttelse ogforureningsbekæmpelse er et problem, der erhastende, og som straks bør tages op. Belgien (55 %) og Irland (56 %) er de eneste toandre lande, hvor færre end 6 ud af 10 giverudtryk for deres store bekymring på detteområde.
At 52 %, people in France are least likely to consider environmental protection and the fight againstpollution an immediate and urgent problem.Belgium (55 %) and Ireland (56 %) are theonly two other countries where less than 6 in10 people voice strong concern.
»Nogle mennesker er optaget af problemetvedrørende miljøbeskyttelse og forureningsbekæmpelse.
‘Some people are concerned about environmental protection and the fight against pollution.
Er det efter Deres mening etproblem, som er hastende og skal tages opnu, et problem, der skal tages op i fremtiden,eller ikke noget egentligt problem?«
In your opinion, is it an immediateand urgent problem, more of a problem forthe future or not really a problem?’
I henhold til 69 % af EU-borgerne er miljøbeskyttelse og forureningsbekæmpelse etproblem, der er hastende, og som straks børtages op, mens kun 4 % mener, at det ikke er
According to 69 % of EU citizens, environmental protection and the fight against pollution is an immediate and urgent problemcompared to only 4 % who think it is notreally a problem. 23 % see it as more of a
Figur 32: Miljøbeskyttelse og forureningsbekæmpelse: % siger, at det er et hastende problem, der straks bør tages op
Graph 32: Environmental protection and the fight against pollution % saying it is an immediate and urgent problem
Kilde: Eurobarometer 51.1 — markarbejde: apr.-maj 1999.
Source: Eurobarometer 51.1 — Fieldwork : April-May 1999.
til arbejdsløsheden, og hvordan den kan bekæmpes deres eget lands beskæftigelsespolitik, mende er knap så tilbøjelige til at bebrejde EU’spolitikker for at skabe arbejdsløshed.
The causes of unemployment andways to fight it employment policies of their respectivecountry but is less likely to blame EU policiesas a cause of unemployment.
Det erogså en udbredt betragtning, at globalisering er en af årsagerne til arbejdsløshed.
Globalisationis another widely regarded cause of unemployment.
Som led i en særlig Flash Eurobarometerundersøgelse om beskæftigelse under EU’stopmøde i Luxembourg i november 1997blev 16 113 tilfældigt udvalgte EU-borgereudspurgt om, hvad de anser for at være årsager til og løsninger på arbejdsløshedsproblemet i deres land.
As part of a special Flash Eurobarometersur-vey on the November 1997 Luxembourg Employment Summit, 16113 randomlyselected European Union citizens were surveyed about what they regard as the causesand solutions to unemployment in theircountry.