natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er under disse omstændighedervigtigt, tilføjede han, at lave ennuanceret statusopgørelse vedslutningen af den nuværende periode.For det er selvfølgelig ikke alt, der giveranledning til bekymring, og dereksisterede sandelig en række positivepunkter som fordelene ved den flerårigeprogramplanlægning, indførelsen afpartnerskabsprincippet og den gradviseintegration af en evalueringskultur.Michel Barnier erkendte dog, atmanglen på en reel decentraliseringforbliver et svagt punkt.
Mr Barnier said that it was importantto take stock of the situation at the endof the first three years of the currentperiod. He said that not everythingwas bad and that there were certainlypositive points, such as the virtues ofmultiannual programming, the settingup of partnerships and the progressiveintegration of a culture of evaluation.But he acknowledged that oneweakness remained: the lack of realdecentralisation.
Tre udfordringer
Three challenges
Kommissæren har på baggrund afdenne analyse identificeret trehovedudfordringer.
On the basis of this analysis, Michel Barnier identified three majorchallenges.
Europa-Kommissionen iværksatte forlidt over to år siden, på initiativ afkommissær Michel Barnier, enlangtrækkende debat omsamhørighedspolitikkens fremtid.Foruden den indholdsmæssigediskussion er der også spørgsmåletvedrørende organisation: Hvordan skalstrukturfondene forvaltes fra 2006 (efterden nuværende periode)?
Just over two years ago, at theinitiative of Commissioner Michel Barnier, the European Commissionlaunched a wide-ranging debate on thefuture of cohesion policy. In additionto discussions on content, this alsoincluded the question of organisation:how, after 2006 (thus beyond thepresent period), will the Structural Funds be managed?
Dette problemer særlig aktuelt, nu hvor ti nye lande i2004 tilslutter sig Den Europæiske Union.
This question iseven more important in the context ofenlargement, post 2004.
Øjensynligt vil man være nødt tilat tilpasse forvaltningsbestemmelserne tilde nye realiteter.
The rules ofmanagement will clearly have to beadapted to allow for a more diverseframework.
For det første udtrykte deltagerneønske om ændringer, men deunderstregede, at de ønsker enevolution og ikke en revolution.Forvaltningsmyndighederne er ikkeinteresseret i at opnå, at alle regleromlægges, hvilket ville gøre demsårbare.
First of all, participants expressed theirdesire for change, but in the form of anevolution rather than a revolution. Themanagement authorities do not wantall the rules to be amended, as theywould see this as a source ofinsecurity.
De har bedt ommindre træghed i procedurerne uden atkompromittere selve kontrolprincippet.
They requested lesssluggish procedures, but withoutquestioning the need for controls.
Hvordan kan man bedre klarlægge Kommissionens, medlemsstaternes ogregionernes respektive ansvarsområder?På den ene side skal der indføres enstørre decentralisering i såvelmedlemsstaterne som i regionerne, menpå den anden side bør denne overførselaf beføjelser ikke være til skade fortraktatens artikel 274, der siger, at Kommissionen i sidste ende er ansvarligfor udførelsen og forvaltningen afbudgettet.
How to better clarify the respectiveresponsibilities of the Commission,the Member States and the regions?While greater decentralisation mustapply to the Member States and theregions, this transfer of power mustnot detract from Article 274 of the Treaty, which states that the Commission bears ultimateresponsibility for effective budgetimplementation and management.
Det andet store spørgsmål er, hvorvidtdet er nødvendigt at opretholde etensartet forvaltningssystem, eller omder kan indføres en størredifferentiering ud fra de tildeltestøttebeløb og de forskelligemedlemsstaters respektive kapacitet.
Earlier reforms, in 1999, clearlybrought more decentralisedmanagement, while at the same timestrengthening Commission control.Yet this system attracted criticism.Some condemned the superposition ofcontrol procedures, some criticised the Commission for too much regulation,while others expressed concern at theconsequences of a single system ofmanagement — especially in the lightof enlargement, which will include 10new Member States with very differentadministrative contexts.
For det andet, selv om der var et stærktønske om subsidiaritet, burdedecentraliseringen hverken føre tilrenationalisering eller til fravær af reglerfor anvendelse af EU-fondene.
The second major challenge is whetherto maintain a uniform managementsystem or to opt for greaterdifferentiation, based on the amountsallocated and the respective capacitiesof the Member States.
Europa-Kommissionen kan ikke unddrage sigsine forpligtelser.
So how can things be developed andimproved?
Hvad angårforvaltningen af fondene, bør Kommissionen kunne forklare sig overfor Europa-Parlamentet og Revisionsretten.
At the seminar on 3 and 4March, Michel Barnier recognised theneed to pursue the reforms. In his
Endelig vedrører det tredje spørgsmål Kommissionens aktuelle fokus påudgiftskontrollen.
The third challenge concerns the factthat at present the Commissionconcentrates its efforts on controllingexpenditure.
Kommissionen børmåske fremover i højere gradbeskæftige sig med evalueringen af
In future, would it not be
Yderligere oplysninger er tilgængeligepå følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docconf/ responsibilities/index_en.htm
Further information is available at thefollowing address: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docconf/ responsibilities/index_en.htm inforegiopanorama
Samhørig tiltrædelse
A cohesive accession
Ispa’s rolle i de central- og østeuropæiske lande
The role of ISPA in the countries of central and eastern Europe
Allerede nu, her et år før otte af disse lande tiltræder Unionen, har Ispa’s arbejdehaft en betydelig løftestangseffekt.
With just one year to go beforeeight of these countries become full members of the Union, ISPA is already exercising a significant lever effect.
De udviklingsmæssige forskelle mellem derigeste og de fattigste regioner — hvoraf de fleste ligger i denye medlemsstater — vil være dobbelt så store som nu.
It will also result in adoubling of the development gap between the richest andthe poorest regions, with most of the latter being in the new Member States.
Ogdet er netop for at opnå en harmonisk udvikling af et EUmed 25 medlemsstater, at EU’s politik for økonomisk ogsocial samhørighed vil få en stadig mere fremtrædende pladspå dagsordenen.
Because of this, the EU’s economic andcohesion policy will be more important than ever inensuring the harmonious development of the new Community of 25.
Fra 15 til 25. Ti nye medlemsstater er inviteret til at indtrædei Den Europæiske Union pr. 1. maj 2004.
From 15 to 25: on 1 May 2004, 10 new Member States willjoin the European Union.
Ud fra etøkonomisk synspunkt er denne udvidelse uden fortilfældeog repræsenterer et enormt potentiale, blandt andet pågrund af den forhøjede vækstrate i tiltrædelseslandene og demuligheder, der eksisterer i et udvidet indre marked.
Economically, this unprecedentedenlargement will present the Union with important newopportunities, associated in particular with the highergrowth rates in the accession countries and the creation of amuch bigger single market.
Mendet kommer ikke til at foregå uden vanskeligheder.
But enlargement will also bringnew challenges.
Detiltrædende lande omfatter otte lande i Central- og Østeuropa (PECO) — Estland, Letland, Litauen, Polen,Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn — hvis samledeindtægter vil være under 40 % af gennemsnittet i det
The new Member States will include eightcentral and east European countries (CEECs) — Estonia,Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, the Czech Republic,Slovakia and Slovenia — whose global revenue will be 40 %
Vigtigheden af dette spørgsmål har medført, at EU imodsætning til tidligere udvidelser har udarbejdet enførtiltrædelsesstrategi og tildelt strukturel støtte til de ti
Therefore, unlike previous enlargements, the EU this timedrew up a ‘pre-accession strategy’ and has grantedstructural aid to the 10 CEEC candidates prior to
Denne landevej i Rumænien har fået en overhaling med finansiel støtte fra EU.
This road in Romania was upgraded with EU financing.
Førtiltrædelsesstøtten, som udgør i alt 21,84 mia. EUR ( over en periode på syv år (2000-2006), er fordeltbaseret påde tiltrædelsespartnerskaber, som Europa-Kommissionenhar oprettet med de enkelte kandidatlande. Støtten er fordelt
) over a seven- year period (2000–06), this preaccession aid is beingallocated on the basis of accession partnerships concludedbetween the European Commission and each candidatecountry.
Den første, Phare (
), is concerned with
), har til formål at styrke institutionerne, omstrukturere erhvervslivetog hjælpe små og mellemstore virksomheder (SMV). Den
ISPA objective, linked to decentralisation, is to enablebeneficiaries to familiarise themselves with the workings of Community aid programming and the necessaryprocedures to be respected in terms of concludingcontracts, management and evaluation.
3), anvendes til at støtte anden, Sapard (
The second, Sapard (3
udviklingsforanstaltninger for landbruget oglanddistrikterne.
), supports agricultural and rural
249 projekter godkendt mellem 2000 og 2002
249 projects approved between 2000 and 2002 development measures.
I de første tre år besluttedes det at yde Ispa-hjælp til 249projekter, og det forventede EU-bidrag er over 5 648 mio.EUR ud af et samlet støtteberettiget omkostningsbeløb på8 753 mio. EUR (1).
During its first three years, ISPA aid was approved for 249projects. The Community contribution was more than EUR5 648 million, out of a total eligible cost of EUR 8 753 million (1).
Dette bidrag har allerede oversteget73 % af den samlede Ispa-støtte for perioden 2000-2006.I slutningen af 2002 udgjorde de allerede tildelte beløb600 mio. EUR eller tre gange højere end sidst i 2001.
This is more than 73 % of the total ISPA budgetfor the period 2000–06. At the end of 2002, total paymentsamounted to EUR 600 million, or three times the amountpaid at the end of 2001.
Pr.sektor repræsenterede 56,19 % af støtten transport, 43,14 %miljø, 0,14 % decentralisering og 0,53 % en særlig hjælp tilden lange række af oversvømmelser.
Per sector, 56.19 % was allocated totransport, 43.14 % to the environment, 0.14 % todecentralisation, and 0.53 % was provided as specialassistance to help cope with the aftermath of the recentfloods.
Hvad angår miljø og transport, står tiltrædelseslandene overfor store problemer, som nødvendiggør en hurtig indsats iform af betydelige investeringer.
It has a total budget of EUR 7.28billion (EUR 1.04 billion per year) and co-finances threekinds of actions, based on priorities set by the accessionpartnerships. The following are the priorities.
Ligesom Samhørighedsfonden anvendtes i fire af de eksisterendemedlemsstater (Grækenland, Irland, Portugal og Spanien), erformålet med Ispa at hjælpe de central- og østeuropæiskelande til at realisere disse investeringer uden at kompromittereden budgetmæssige forvaltning.
• Projects to help ensure the application of Europeanenvironmental legislation and principles (principles ofprecaution, prevention, damage rectified at source and thepolluter pays).
Det totale budget er på i alt7,28 mia. EUR (1,04 mia. EUR om året) til medfinansiering aftre kategorier af aktioner i henhold til prioriteter, der erfastlagt af tiltrædelsespartnerskaberne, nemlig:
Assistance is focused on larger investmentsto solve serious environmental problems, such as thesupply of drinking water, the treatment of wastewater,solid waste management and air pollution.
Et år før de kommende tiltrædelser er den første bølge af Ispa-projekter allerede godt i gang.
With less than one year to accession, an initial wave of ISPAprojects is already well under way.
Nytten for samfundet,økonomien og miljøet og den europæiske værditilvækst erved at blive synlige.
This clearly shows theirbenefit to society, the economy and the environment, as wellas the ‘added value’ for the Community.
Selv om der endnu er langt igen medhensyn til at udvikle hensigtsmæssige forvaltnings- ogkontrolstrukturer, vil de offentlige myndigheder i de centralog østeuropæiske lande gradvist opnå erfaring med opstartaf store infrastrukturprojekter under forhold svarende tildem, som vil gælde efter tiltrædelsen.
Although muchremains to be done in terms of developing the appropriatemanagement and control structures, the publicadministrations in the CEECs are also slowly acquiringexperience in the implementation of major infrastructuralprojects under conditions similar to those they willencounter after accession.
•Projekter, som er beregnet på at anvende EU’s juridiskenormer og fællesskabsprincipper på miljøområdet(principper for forsigtighed, prævention, udbedring afgener ved kilden, og forureneren betaler).
• Projects related to the trans-European transport networks(TENs), including the building or repair of road, rail, portand airport infrastructure, and links between nationalnetworks and their connection to the TENs.
Hjælpen ercentreret om tunge investeringer til løsning af alvorligemiljøproblemer, såsom drikkevandsforsyning, behandlingaf spildevand og fast affald samt luftforurening.
Investmentsare made in projects that promote effective, intermodal(combined road and rail) and environment-friendlytransport.
•Projekter vedrørende de transeuropæiske net (TEN)gennem oprettelse eller istandsættelse af vejnet,jernbanenet, havne eller lufthavne, etablering afforbindelse mellem de nationale net og deres tilkobling til TEN.
• Technical assistance and preparatory studies related to theabove projects.
Investeringerne tildeles til projekter, der er fokuseretpå transportformer, der er effektive, intermodale(kombineret vej- og jernbanetransport) og miljøvenlige.
These are crucial to guaranteeing the highstandard of projects, in terms of technical effectiveness andmanagement, while also encouraging the decentralisationof management.
•Teknisk assistance og forberedende undersøgelser i nærtsamarbejde med ovennævnte projekter.
A balance is sought between environmental and transportprojects. In addition to concrete projects, an important
Fra maj 2004 vil alle Ispa-projekter, som er besluttet for denye medlemsstater, blive projekter under Samhørighedsfonden, som råder over en tredjedel af EU-tildelingen (7 590,5 mia. EUR) for strukturaktionerne idisse lande mellem 2004 og 2006.
From May 2004, all the ISPA projects approved for the new Member States will become Cohesion Fund projects,through which one-third (EUR 7 590.5 billion) of the Community allocation for structural actions in thesecountries will be channelled between 2004 and 2006.
De midler, der allerede harværet anvendt under Ispa, vil imidlertid blive brugt først.Den del af Ispa-budgettet, som ikke anvendes i disse lande,vil blive returneret til Kommissionens budget.
Fundsalready committed under ISPA will be used first however.The ISPA budget not taken up will be transferred back tothe Community budget.
De tocentral- og østeuropæiske lande, Bulgarien og Rumænien,som ikke tilslutter sig EU i 2004, vil kunne modtage størrestøttebeløb end nu, omend det præcise niveau endnu ikke erfastlagt.
The CEECs which are not joiningin 2004, namely Bulgaria and Romania, will be able toreceive larger amounts than at present, the exact level ofwhich has not yet been decided.
Målet er ikke at opbruge resten af Ispa-budgettet,men at støtte effektive projekter, som fremmersamhørigheden.
The aim is not to exhaustthe remaining ISPA budget but to support effective projectsin the interests of cohesion.
Nærmere oplysninger kan indhentes på: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/ ispa/enlarge_en.htm
To find out more: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/ ispa/enlarge_en.htm
Gennemsigtig affaldshåndtering
Transparent waste management
For første gang i Ispa’s historie har en ikke-offentlig litauisk organisation deltaget i et Ispa-projekt omhåndteringen af fast kommuneaffald fra regionen Vilnius.
For the first time ever a Lithuanian non-governmental organisation was involved at the preparatory stage of an ISPA project. The project concerns the management of solid municipal waste in the Vilnius region.
Vilnius-distriktet har store problemer med indsamling ogbehandling af fast kommuneaffald.
have as ‘troublemakers’, NGOs can play a key role inensuring the quality and public transparency of projects.
I visse områder, især ilanddistrikterne, er der slet ingen affaldsindsamling.
The collection and treatment of solid municipal waste is amajor problem in Vilnius County.
Underde eksisterende ordninger er der ingen systemer tilbeskyttelse af miljøet med undtagelse af Kariotiskes, derbetjener Vilnius og støder op til nationalparken Trakai.
In some rural areas thereis no waste collection service, and existing municipal dumpshave no environmental protection systems, with theexception of the Kariotiskes dump, which serves Vilnius andadjoins the Trakai National Park.
Menselv hér har analyser konstateret en degradering af devandførende lag.
But even there, analystshave recorded a deterioration of the water table.
Regionens 125 affaldspladser er tilsammenansvarlig for 350 000 m3afløb i jorden om året.
Some350 000 m2of effluent enters the soil every year from theregion’s 125 dumps.
Et bemærkelsesværdigt aspekt ved projektet, som er det førsteunder Ispa, er, at den litauiske ngo, Lithuanian Green Movement (LGM), inddrages i de indledende drøftelser.
A notable aspect of the project — and a ‘first’ for ISPA — isthe involvement in the preparatory discussions of the Lithuanian Green Movement (LGM), a non-governmentalorganisation.
LGMdeltager på invitation af projektets tilsynsudvalg somobservatør og har medvirket ved offentlige høringer paralleltmed den evalueringsprocedure, der erafholdt for at måle indvirkningen påmiljøet af de forskellige alternativer.Den vandt slaget i sin opposition modkonstruktionen af etforbrændingsanlæg, primært begrundeti de høje omkostninger.
Invited as an observer by the projectmonitoring committee, the LGM was a participant in thepublic hearings to evaluate theenvironmental impact of the variousoptions available.
En andenudfordring har efterfølgende væretlokaliseringen af den regionaleaffaldsplads.
Its opposition to theconstruction of a waste incinerator,mainly due to the high cost, finallywon the day.
Protester fralokalbefolkningen og diverse foreningerkombineret med LGM’s holdning, somer ledsaget af omhyggelige argumenter,har fået myndighederne til at opgiveplanerne om at udnytte et grønt områdei Sirvintai kommune og i stedet vælgedet nedlagte industriområde Kazokistes.
Another controversialissue was the siting of the regionaldump: protests by the local populationand other associations, together withthe carefully thought-out campaign ofthe LGM, caused the authorities toabandon the idea of using a green areain the municipality of Sirvintai infavour of the former industrial site of Kazokistes.
Indtræden i stor stil
A grand entry
Polen er et udpræget landbrugsland, der samtidig er det største kandidatland med hensyn til overfladeareal,befolkningstal og økonomi.
A predominantly agricultural country, Poland has the biggest surface area, population and economy of any of theaccession States.
Her umiddelbart før Polens indtræden i Den Europæiske Union har landet desudenstore sociale uligheder og meget varierede økonomiske indikatorer.
However, as it prepares to enter the European Union, it also has wide social divides andcontrasting economic indicators.
befolkningen knyttet til storeindkomstmæssige uligheder.
earnings, this has given rise tosignificant social problems.
Ved de første frievalg blev Tadeuz Mazowiecki (medlemaf den uafhængige fagforening)premierminister.
Tadeux Mazowiecki (amember of the independent union)became Polish prime minister in thecountry’s first free elections, and in1990 Lech Walesa was elected President of the Republic.
De økonomiske indikatorer for Polengiver et blandet billede.
Poland’s economic indicators present amixed picture.
Inflationen erfaldet betydeligt fra 30,4 % i 1994 til12,5 % i 1997, 8,5 % i 2000 ogomkring 2 % i 2002.
Inflation has followed acontinuous downward trend: 30.4 %in 1994, 12.5 % in 1997, 8.5 % in 2000,and around 2 % in 2002.
Væksten erderimod gået i stå, idet den er faldet fra4 % i 2000 til 1,7 % i 2001 og 1 % i2002.
Growth, onthe other hand, has slowed, from 4 %in 2000 to 1.7 % in 2001 and 1 % in2002.
Samtidig er arbejdsløshedensteget fra 15 % i 2001 til næsten 20 % i2002 af den arbejdende befolkning.
Unemployment has risen: from15 % in 2001 to almost 20 % of theactive population in 2002.
Polen er med sin beliggenhed i Europas hjerte afgrænset af Tyskland ivest, Slovakiet og Tjekkiet i syd,enklaven Kaliningrad i nord og Litauen, Belarus og Ukraine i øst.Landet har fastlandsklima med varmesomre og kolde vintre og består forstørstedelens vedkommende afsletteland, om end den sydlige del erbjergrigt (Sudeterne og Karpaterne).Samtidig med, at Polens industribyerer blandt de mest forurenende påkontinentet, besidder Polen det sidstestykke europæisk urskov, og 27 % aflandet er skovbevokset.
Apart from themountainous south (Sudetan and Carpathian Mountains), Poland is aflat country. While its industrial citiesare among the most polluted in Europe, Poland also has Europe’s lastremaining virgin forest and 27 % of itssurface area is wooded.
Dertilkommer, at 38,1 % af den polskebefolkning bor i landdistrikter iforhold til 14 % i Den Europæiske Union som helhed.
Anothernotable statistic is that 38.1 % of the Polish population are rural, comparedwith an average of 14 % for the European Union as a whole.
På det økonomiske plan har Polengennemgået store ændringer i de sidste50 år.
Poland has seen major economicchanges in the last 50 years.
Efter Anden Verdenskrigopbyggedes især den tunge industri,og landets mineralrigdom, herunderkul og svovl, udnyttedes i stor stil.Samtidig har Polen værnet om sitlandbrug.
After the Second World War, the countryconcentrated on heavy industry andexploited its natural resources,particularly coal and sulphur.
En særegenhed i forhold tilandre kollektive systemer i sammeperiode, idet forvaltningen af 80 % aflandbrugsjordene fortsat er på privatehænder.
Polandalso retained its agricultural traditions:in contrast to other collective systemsof this period, four-fifths ofagricultural land continued to beprivately managed.
Men bedrifternesgennemsnitsstørrelse er under 8 ha, ogudbyttet er meget begrænset.
The average farmsize was only eight hectares, however,and yields were low.
De regionale forskelle er meget udtaltei Polen, nærmere bestemt mellem destore bycentre, hvor de nye aktiviteterer koncentreret, og økonomien ilanddistrikterne, der fortsat er langtbagefter. I en rapport fra 1999 (1)skelner International Labour Organisation (ILO) mellem en rækkeregionale faktorer, som er i ubalance i Polen.
Regional differences also remainmarked in Poland, particularlybetween the major urban centres,where new activities are concentrated,and the rural areas, which continue tolag behind.
Blandt disse peger ILO på »denhelt utilstrækkelige infrastruktur udenfor storbyerne, manglen på veje ogtogforbindelser og et utilstrækkeligttelekommunikationsnetværk«.
These included‘the notoriously inadequateinfrastructure outside the majortowns, the lack of roads and railways,and deficiencies intelecommunications’.
Det eralle elementer, som risikerer at hæmmeudvekslingen af varer og tjenester ogmodvirke landdistrikternes udvikling.
These are allfactors which threaten to limit tradeand curtail the development of ruralareas.
Det er lykkedes Polen at bevare sinnationale identitet på trods af, atgrænselinien har flyttet sig gentagnegange i landets historie. I det 16.århundrede var Polen det største land i Europa. I det 19. århundrede forsvandtdet nærmest fra landkortet, mengenfødtes i 1918 som enparlamentarisk republik.
Poland has managed to retain itsnational identity, despite major borderchanges during the course of itshistory.
Ændringer og reformer
A European beneficiary
Sociale og regionale forskelle
Social and regional disparities
Polen har i de seneste år arbejdetihærdigt på at forberede sin indtrædeni Den Europæiske Union.
In recent years Poland has beenactively preparing for entry to the European Union.