natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU’S INDFLYDELSE PÅ G20’S HOLDNING TIL HANDEL
EU INFLUENCE ON G20 THINKING ON TRADE
Kommissionen var den første til at følge op på de aftaler, der blev indgået på G20topmødet i London, nemlig med en strategi til støtte for udviklingslandene.
The Commission was first to act on the agreements at the G20 London summit with a strategy to support developing countries.
På mødet blev det henstillet til deltagerne at respektere støttetilsagn, gøre større brug af udviklingsstøtte til mobilisering af andre midler, fremrykke gennemførelsen af støtteforanstaltninger og koncentrere de eksisterende tilsagn om de mest sårbare lande.
The meeting urged respect for promises of aid, greater use of development aid to leverage other funds, frontloading and refocusing existing commitments on the most vulnerable.
EU tog også teten med hensyn til at gøre den eksisterende støtte mere virkningsfuld inden for rammerne af et samarbejde mellem de 27 medlemsstater og Kommissionen.
The EU also took the lead in making existing aid more effective, with the 27 Member States and the Commission working together.
Det var EU, der satte dagsordenen for den globale indsats på G20topmødet i september.
It was Europe that set the agenda for global action in the G20 summit in September.
Baseret på sin egen overbevisning opfordrede den på det kraftigste deltagerne til at tage afstand fra enhver fristelse til protektionisme inden for verdenshandelen og påpegede samtidig, at en udvikling i den retning også ville bringe udviklingen i verdens fattige lande i fare.
Based on its own convictions, it called for strong resistance to any temptations to protectionism in world trade, pointing out that such a trend would also jeopardise development in poorer countries around the world.
Mindre end en uge efter dette møde skitserede Kommissionen en række initiativer, som EU kunne træffe øjeblikkeligt for at hjælpe udviklingslandene med at klare sig gennem den aktuelle økonomiske krise.
Less than a week after the meeting, the Commission outlined a range of actions which the EU could take immediately to help developing countries weather the ongoing economic crisis.
EU’s ledere udtalte ved den lejlighed, at »recessionen hverken må, kan eller vil blive brugt som en undskyldning for at svigte vores løfter om fortsat at øge vores bistand«.
EU leaders said at the time: ‘The recession must not, cannot, will not be used as an excuse for going back on our promises to keep on increasing aid.’ g be r er ef ic F
Sveriges statsminister, Fredrik Reinfeldt, stod i spidsen for EU’s delegation på G20topmødet i Pittsburgh i september, hvor EU’s politiske ledere opnåede tilsagn om en holdbar, etisk korrekt og afbalanceret global økonomi.
Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt led the EU delegation to the the Pittsburgh G20 summit in September, where EU leaders secured a commitment to a sustainable, ethical and balanced global economy.
Kommissionen fremrykkede udbetalingen af 3 mia. EUR, eller 72 % af den planlagte budgetstøtte til AVS-staterne, for derved at sikre, at udgifterne til sociale foranstaltninger ikke blev nedprioriteret på et tidspunkt, hvor der var mest brug for dem.
The Commission frontloaded €3 billion, or 72 % of its foreseen budget support to African, Pacific and Caribbean nations, ensuring that social spending was not neglected when most needed.
Kommissionens fremrykning af bistanden betød, at der nu stod 4,3 mia. EUR til rådighed i 2009.
Overall, frontloading by the European Commission brought forward €4.3 billion in resources to 2009.
I maj undertegnede Den Europæiske Investeringsbank aftaler med Côte d’Ivoire, Liberia og Togo om en mindskelse af deres gæld til banken inden for rammerne af initiativet til fordel for de højt forgældede fattige lande.
In May the European Investment Bank signed agreements with Côte d’Ivoire, Liberia and Togo to reduce their level of debt to the bank within the framework of the‘Heavily indebted poor countries initiative’.
Den deltog også i en koordineret indsats i maj måned for at mobilisere mindst 10,2 mia. EUR ekstra til afhjælpning af finanskrisen i Afrika.
It also took part in a coordinated action in May to provide at least an additional €10.2 billion in response to the financial crisis in Africa.
Italiens premierminister, Silvio Berlusconi, viser USA’s præsident, Barack Obama, skaderne efter jordskælvet i L’Aquila, hvor ledende politikere fra verdens største magter mødtes i juli for at drøfte økonomien og vise solidaritet med ofrene.
Italian Prime Minister Silvio Berlusconi shows US President Barack Obama the earthquake damage in L’Aquila, where leaders from the world’s biggest powers met in July to discuss the economy and to show solidarity with the victims.
En EU-handlingsplan for en mere sammenhængende og strategisk tilgang til skrøbelige og konfliktfyldte situationer blev offentliggjort i november 2009, og den fokuserede især på de afrikanske lande syd for Sahara.
An EU action plan for a more coherent and strategic approach to situations of fragility and conflicts was published in November 2009, with a particular focus on sub-Saharan Africa.
Den fremhævede den centrale rolle, som sikkerhed spiller, ledsaget af politikker til forbedring af regeringsførelsen, gennemførelse af reformer og inddragelse af civilsamfundet.
It underlined the central role of security, accompanied by policies to promote governance, reform and civil society participation, as well as investment.
Kommissionen bestræbte sig konstant på at finpudse sine instrumenter og procedurer, så de kan benyttes til at klare de udfordringer, der følger af en skrøbelig situation.
The Commission continued to refine its instruments and procedures so that they were responsive to the challenges posed by fragility.
) Forslag til direktiv om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår
) Proposal for a directive on the annual accounts of certain types of companies as
mikroenheder (KOM(2009) 83).
) regards micro-entities (COM(2009) 83).
) Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd 1.12.2009
) Presidency conclusions of the European Council, 1 December 2009
) Forslag til afgørelse om oprettelse af en EU-mikrofinansieringsfacilitet til fordel for
) Proposal for a decision establishing a European Microfinance Facility for Employment
Konklusioner fra Rådets samling (økonomi og finans) 5.5.2009 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/da/09/st09/st09400.da09.pdf).
Commission document — Public finances in EMU, 2009 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15390_en.pdf).
) Kommissionens meddelelse — Den fælles forpligtelse til at løfte beskæftigelsen
) Commission communication — A shared commitment for employment (COM(2009) 257).
) Europa-Parlamentets beslutning af 16.12.2009 om anvendelse af Den Europæiske
) European Parliament resolution of 16 December 2009 on the mobilisation of the
dækningsniveau og udbetalingsfrist (EUT L 68 af 13.3.2009).
) Commission communication on the treatment of impaired assets in the Community and the payout delay (OJ L 68, 13.3.2009).
) Forslag til forordning om makrotilsyn på fællesskabsplan af det finansielle system og
) Proposal for a regulation on Community macro-prudential oversight of the financial
) Konklusioner fra Rådets samling (konkurrenceevne) 5.-6.3.2009 om oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici (KOM(2009) 499).
) Competitiveness Council conclusions, 5/6 March 2009 system and establishing a European Systemic Risk Board (COM(2009) 499).
) Konklusioner fra Rådets samling (miljø) 3.3.2009 (http://register.consilium.europa.eu/
) Environment Council conclusions, 3 March 2009 (http://register.consilium.europa.eu/
) Kommissionens meddelelse — Udspil til imødegåelse af krisen i den europæiske
) Commission communication — Ensuring efficient, safe and sound derivatives
— fremtidige politiktiltag (KOM(2009) 563).
) Commission communication — Responding to the crisis in the European automotive markets: future policy actions (COM(2009) 563).
) Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd 19.-20.3.2009
) Presidency conclusions of the European Council, 19/20 March 2009
) Kommissionens meddelelse — Bedre adgang for landdistrikter til moderne ikt
) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1180 & language=EN
) Konklusioner fra mødet i Rådet (økonomi og finans) 10.11.2009 (http://register.
) Economic and Financial Affairs Council conclusions, 10 November 2009
) Konklusioner fra mødet i Rådet (økonomi og finans) 20.10.2009 (http://register.
) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/512 & language=EN
medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker og gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 183 af 15.7.2009).
policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies (OJ L 183, 15.7.2009).
KaPitel 2 KlimaFOranStaltninger Og energibeSParelSer
CHAPTER 2 COUNTERING CLIMATE CHANGE AND SAVING ENERGY
Konsekvenserne af klimaændringerne gør sig stadigt tydeligere gældende, både i Europa og på globalt plan.
The impact of climate change is increasingly evident on a global scale and in Europe.
Der forekommer stadigt hyppigere forstyrrelser inden for landbrug, transport, vandforsyninger og turisme.
Disruptions to agriculture, transport, water supplies and tourism are becoming more frequent.
Havene stiger, og problemerne med skovbrande, oversvømmelser og tørke bliver stadigt alvorligere.
Sea levels are rising, and forest fires, floods and drought are becoming more severe.
Desuden står Europa over for en stigende global energiefterspørgsel og omskiftelige påvirkninger af energiforsyningerne.
Europe must also cope with growing global demand for energy and shifting influences on energy supply.
Den voksende forståelse af konsekvenserne af brugen af fossile brændsler og den skærpede konkurrence om de begrænsede ressourcer kan føre til højere omkostninger og knappere energiforsyninger for husholdninger, virksomheder og regeringer.
The wider recognition of the effects of fossil fuels and the sharper competition for finite resources can mean higher costs and scarcer energy for households, businesses and governments.
For at imødegå disse problemer har EU sat nyt og skarpere fokus på sin miljø- og energipolitik.
In response, the EU has brought its policies on the environment and on energy into new and sharper focus.
I 2009 trådte en ambitiøs klima- og energipakke i kraft, som EU’s ledere traf principbeslutning om ved udgangen af 2008.
In 2009, an ambitious climate and energy package, agreed in outline by EU leaders at the end of 2008, came into force.
EU spillede en ledende rolle ved forberedelserne af en global aftale om, hvordan klimaændringerne skal håndteres.
The EU played a leading role in preparing for a global agreement on how to tackle climate change.
Den resulterende aftale bør kun betragtes som et første skridt hen imod en mere ambitiøs forpligtelse.
The resulting accord should only be a first step to a more ambitious commitment.
Allerede fra årets begyndelse, da mange af medlemsstaterne var ramt af afbrydelser i gasforsyningerne, satte EU kræfter ind på at forbedre energisikkerheden og energieffektiviteten.
From the start of the year, when many Member States suffered interruptions in gas supplies, the EU worked to improve energy security and efficiency.
Desuden har EU’s indre energimarked fået tilført ny dynamik gennem en række reformer.
And the EU’s internal energy market has been given new dynamism through reforms.
EU håndterer således klimaændringerne effektivt og sikrer samtidig de europæiske borgere adgang til pålidelige energiforsyninger fra bæredygtige kilder og til overkommelige priser.
In this way, the EU is tackling climate change effectively, while ensuring that Europeans have access to reliable supplies of affordable energy from sustainable sources.
Problemerne er forskellige, men løsningerne er i vid udstrækning de samme.
The challenges are different, but there is wide overlap in the solutions.
Gennem hele året har EU taget initiativer til at nedskære udledningerne og spare på energien og har samtidig understreget, at der er brug for en effektiv international strategi, der — som et centralt punkt — støtter indsatsen i udviklingslandene.
So the EU has taken initiatives throughout the year to cut emissions and save energy, and at the same time has emphasised the need for an effective international strategy, including, crucially, in support for action in the developing world.
Det er helt afgørende, at der opstilles en europæisk strategi.
A European approach is crucial.
Kun ved at tale med én stemme kan EU sætte et eksempel og få indflydelse på den internationale indsats, når det drejer sig om klimaændringer eller regulering af energihandelen.
Only by speaking with one voice can the EU set an example and influence international action on climate change or energy trading rules.
Et EU-dækkende marked og koordineret EU-støtte er desuden afgørende for, at innovative energiløsninger kan trænge igennem, og forbrugernes energiregninger kan holdes i skak.
And a Europe-wide market and concerted EU support are essential to promote innovative energy solutions and to keep consumers’ energy bills in check.
KLIMA OG ENERGIPAKKEN
THE CLIMATE AND ENERGY PACKAGE
Europa er den første region i verden, der indfører så vidtrækkende bindende klima- og energimål.
Europe is the first region in the world to implement such farreaching, legally binding climate and energy targets.
Dets klima- og energipakke indeholder en række vigtige ændringer, som skal realiseres inden 2020, bl.a. lavere udledninger af drivhusgasser, mere vedvarende energi og øget energieffektivitet.
Its climate and energy package heralds significant changes that are to be made by 2020, notably in terms of lower greenhouse gas emissions, more renewable energy and greater energy efficiency.
EU’S FORPLIGTELSER TIL AT MINDSKE, ØGE OG SPARE
THE EU COMMITMENTS TO REDUCE, TO INCREASE, TO SAVE
FORDELING AF INDSATSEN FOR AT REDUCERE EMISSIONERNE
Ahead of the rest of the world, the EU has taken a lead with bold targets for
Det har forpligtet sig til at mindske sine egne drivhusgasudledninger med mindst 20 % i forhold til 1990-niveauerne.
20 % from 1990 levels. It aims to increase the share of renewable energy sources in total energy consumption from its current 9 % to 20 %.
Det sigter mod at forhøje de vedvarende energi-kilders andel i det samlede energiforbrug fra de nuværende 9 % til 20 %, og hvad energieffektivitet angår, er dets ambitioner at mindske primærenergiforbruget med 20 % i forhold til et »business as usual«-scenario.
And its ambitions for energy eciency are to save primary energy consumption of 20 % against a ‘business as usual’scenario. scenario.
Mål, som alle EU-landene har fastsat om reduktion af deres emissioner af drivhusgasser, således at EU opnår en samlet reduktion på 10 %; de gælder kun for de sektorer, der ikke er omfattet af kvotehandels systemet. De mindre rige lande kan ikke reducere lige så meget som de rigeste, men de skal opfylde et bindende mål og gøre en reduktionsindsats.
Targets were agreed between all EU countries to reduce their greenhouse gas emissions, in order for the EU to obtain a total reduction of 10 %; this is for the part of society not covered by the common emissions trading system; less wealthy countries can reduce less than richer ones, but they have a binding limit and must make an eort to reduce their emissions.
Gennem hele 2009 har virkeliggørelsen af disse ambitioner været i fokus for EU’s indsats.
Turning these ambitions into realities has been a focus of EU activity during the whole of 2009.
Kommissionens formand, José Manuel Barroso, beskrev pakken som »en lakmusprøve på Europas formåen til at handle til gavn for dets borgere«.
Commission President José Manuel Barroso described the package as ‘the litmus test of Europe’s ability to act for the benet of its citizens’.
4en beslutning med opstilling af individuelle mål for medlemsstaternes
4a decision setting targets for each Member State to reduce its greenhouse
3 reduktion af deres drivhusgasudledninger (
3 gas emissions (
Hertil kommer to yderligere retsakter, som blev vedtaget på samme tid:
The package is complemented by two further legislative acts agreed at the same time:
4et revideret direktiv med krav om, at brændstofleverandører mindsker
4a revised directive requiring fuel suppliers to reduce greenhouse gas
7 drivhusgasudledningerne fra hele brændstofproduktionskæden (
7 emissions from the fuel production chain (
EU skærpede og udvidede sin emissionshandelsordning, så den kunne spille en større rolle i indsatsen for at nå klima- og energipakkens målsætninger.
The EU strengthened and expanded its emissions trading system to equip it to play a full role in achieving the objectives of the climate and energy package.
I 2009 blev der fastsat et EU-dækkende emissionsloft, som fra og med 2013 skal afløse de nuværende landelofter. Loftet skal sænkes gradvist, så udledningerne fra de kvotebelagte sektorer inden udgangen af 2020 bringes ned til 21 % under deres 2005-niveau.
In 2009, a single EU-wide cap was set for emissions, which will replace the current national caps from 2013, and will decrease steadily so that emissions from the sectors covered are brought down by 2020 to 21 % below their 2005 level.
Ordningen blev udvidet med en række sektorer.
The system’s scope was extended to cover more sectors.
Det blev drøftet, hvordan luft-
Discussions were
8 fartssektoren (
8 pursued on how to include aviation (
) og aluminiums- og ammoniakindustrien såvel som emissionerne af nitrogenoxid og perfluorcarboner skulle inddrages i ordningen, uden at konkurrenceaspektet blev tabt af syne.
) and the aluminium and ammonia industries, as well as emissions of nitrous oxide and peruorocarbons, while ensuring the right balance with competitiveness.
Ordningen blev skærpet, således at størstedelen af kvoterne sælges på auktion og ikke længere uddeles gratis.
The system was tightened so that most allowances are auctioned rather than handed out for free.
Drøftelserne drejede sig navnlig om overgangsordninger, især for de erhvervsgrene, som er udsat for hård international konkurrence.
Discussions have focused on the transitional arrangements, especially for industries which face strong international competition.
Tildelingen af gratiskvoter vil blive reguleret efter harmoniserede regler, og de virksomheder, der modtager dem, skal anvende den nyeste teknologi for at få det størst mulige udbytte.
The allocation of free allowances will be governed by harmonised rules, and companies that receive them will have to use state-of-the-art technology in order to reap the maximum benefit.
Det reviderede direktiv om emissionshandel indeholder en liste over sektorer, som anses for at udgøre en betydelig risiko for »carbon leakage« — dvs. sektorer, hvor EU-lovgivningen kan føre til, at produktionen flyttes til lande med lempeligere kontrolregler.
The revised directive on the emissions trading system contains a list of sectors deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage — sectors where EU regulation might result in production moving away to countries with less strict controls.
Anlæg fra sektorer på listen vil kunne modtage flere gratiskvoter end anlæg i andre sektorer.
Installations from sectors on the list will benefit from a higher level of free allocation than installations in other industry sectors.
Kommissionen vedtog listen efter at have foretaget grundige undersøgelser og høringer, efter en positiv afstemning i Europa-Parlamentets Udvalg for Klimaændringer og efter en tre måneder lang granskning i Europa-Parlamentet.
The Commission adopted the list after extensive analysis and consultation, a positive vote in the European Parliament’s climate change committee, and a three-month period of scrutiny by the European Parliament.
Listen vil gælde i op til fem år, men der kan tilføjes andre sektorer, hvis de opfylder kriterierne.
It will remain valid for up to five years, but sectors may be added each year if established criteria are met.
Listen blev udarbejdet på grundlag af EU’s unilaterale forpligtelse til en reduktion på 20 % og kan revideres under hensyntagen til resultatet af forhandlingerne om en ny international klima aftale.
The list was drawn up on the basis of the EU’s unilateral 20 % reduction commitment, and may be revised to reflect the outcome of negotiations on a new international climate agreement.
Af tal, der blev fremlagt i maj, fremgik det, at ordningen fungerer tilfredsstillende og omkostningseffektivt.
Figures released in May showed that the system is functioning well and costeffectively.
Emissionerne af drivhusgasser fra de deltagende virksomheder faldt med 3,06 % i 2008.
Greenhouse gas emissions from participating businesses fell by 3.06 % in 2008.
Efterlevelsen af ordningen er god: Kun 0,9 % af de deltagende anlæg returnerede ikke den krævede mængde kvoter ved fristens udløb den 1. maj 2009.
Compliance with the system is high: only 0.9 % of participating installations failed to hand over the required quantity of allowances by the deadline of 1 May 2009.
Kommissionen godkendte statsstøtte i en række tilfælde, hvor miljøomkost-ningerne for samfundet ikke umiddelbart afspejledes i virksomhedernes produktionsomkostninger.
The Commission authorised state aid in several cases where the environmental costs for society could not immediately be reflected in the production costs borne by companies.
Den gav således tilladelse til et dansk projekt om tildeling af CO
For example, it cleared a Danish project to grant CO
2-afgiftsfritagelse til kvotebelagte virksomheder og til en engelsk ordning
2 tax exemptions to companies covered by the system, and authorised a UK scheme introducing a trading system for CO emissions related to energy consumption.
ANDRE NEDSKÆRINGER I EMISSIONERNE
OTHER EMISSION CUTS
Ifølge klima- og energipakken skal emissionerne fra ikke-kvotebelagte sektorer — vej, bane- og søtransport, bygninger, landbrug og affald — skæres ned med 10 % i forhold til 2005-niveauerne.
Under the climate and energy package, emissions from sectors not covered by the emissions trading system — road, rail and sea transport, buildings, agriculture and waste — must be cut by 10 % against 2005 levels.
De individuelle mål for medlemsstaterne skal fastsættes ud fra landenes relative velstand, så EU’s svagere økonomier får mulighed for at vokse yderligere.
The individual targets for each Member State reflect relative national wealth, to allow the EU’s weaker economies a chance to grow further.
Medlemsstaterne har stort spillerum til at afgøre, hvordan de vil opfylde deres individuelle mål.
The Member States have extensive freedom in deciding how they want to go about meeting their individual targets.
Fx er overførsler mellem lande tilladt, og regeringerne kan også medregne visse emissionsreduktioner, som skyldes projekter, der er gennemført uden for EU som led i mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM).
For example, transfers between countries are allowed, and governments can also include some emissions reductions resulting from clean development mechanism projects outside the EU.
REDUKTIONER I DRIVHUSGASEMISSIONERNE
GREENHOUSE GAS EMISSIONS REDUCTIONS
EU’s formelle indsats for at bekæmpe klimaændringer og spare energi har ansporet til mange andre initiativer i Europa.
The EU’s formal action to combat climate change and save energy has encouraged numerous other initiatives within Europe.
I februar forpligtede 400 byer sig til at gå videre end EU’s klimamål og skære deres emissioner ned med over 20 % inden 2020.
In February, over 400 cities pledged to go beyond the EU’s climate change targets and slash their greenhouse gas emissions by over 20 % by 2020.
De deltagende byer tegner sig tilsammen for 60 millioner menne- sker. Hvis de alle opfylder dette mål, vil CO
Between them, the participating cities represent over 60 million people.
2 af 20 kulfyrede elværker.
2 savings will be equivalent to closing down 20 coal-fired power plants.