natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Anvendelsesområdetudvides til at omfatte ikke blot udgifterne under udgiftsområde 1, menogså landbrugsafsnittet i forbindelse med førtiltrædelsesstøtten og de beløb, der er afsat til dette område med henblik på EU’s kommende udvidelse.
Its scope is broadened to cover not only heading 1 expenditure but also the agriculturalcomponents of pre-accession aid and the amount planned in this fieldfor the forthcoming enlargement.
Desuden bliver der tale om følgende to underlofter inden for udgiftsområdet: et, der anvendes på udgifterne i forbindelse med de fællesmarkedsordninger (interventioner, direkte producentstøtte, veterinæreforanstaltninger og foranstaltninger på plantesundhedsområdet), og etandet, der anvendes på udgifterne til udviklingen af landdistrikter (ledsageforanstaltninger til 1992-reformen og strukturforanstaltninger, der tidligere henhørte under strukturfondene).
Heading 1 also has two subceilings:one applies to expenditure on common market organisations (intervention, direct aid for producers, veterinary and plant-health measures) andthe other to rural development measures (measures accompanying the1992 reform and structural measures previously coming under the Structural Funds).
Den strategi, der er blevet fulgt under forhandlingerne, bestod i at fastsætte et udgiftsniveau for den reformerede fælles landbrugspolitik svarende næsten til det beløb, der blev opført på 1999-budgettet.
The line taken during the negotiations was to set a level of expenditurefor the reformed CAP of more or less the same amount as was enteredin the 1999 budget.
De søgte besparelser opnåedes først og fremmest ved en sænkning af interventionspriserne til under forslagene, dvs. ved mindre kompensationer i form afproducentstøtte: Prisnedsættelsen er på 15% i to faser for markafgrøder(i stedet for 25% på én gang) og på 20% (i stedet for 30%) for oksekød.Desuden udsættes reformen af mejerisektoren til periodens afslutning.
The necessary savings were first found by reducingintervention prices by less than proposed, hence the compensation in theform of aid to producers is less: the reduction in prices is 15% in twostages for arable crops (instead of a single 25% reduction) and 20%(instead of 30%) for beef. The reform of the milk sector is also postponed to the end of the period.
Andre løsninger blev overvejet, men ikke valgt, bl.a.:
Other formulas were considered but not adopted:
—kun at godtgøre medlemsstaterne en del af de udgifter til direkteproducentstøtte, som de udbetaler forskud for (denne løsning kaldes»medfinansiering« af udgifterne)
—the possibility of reimbursing Member States only part of the expenditure they advance as direct aid to producers (formula known as‘co-financing’ of expenditure);
—at gøre den direkte støtte degressiv, enten tidsbestemt og/eller fra enbestemt tærskel pr. bedrift.
—direct aid granted on a declining scale over time and/or above acertain threshold per farm.
3)Strukturforanstaltningerne (udgiftsområde 2)
3)Structural operations (heading 2)
STABILISERING AF BUDGETTET MED HENBLIK PÅ DEN EUROPÆISKE UNIONSUDVIDELSE — »AGENDA 2000-PAKKEN« (2000-2006)
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU85
4)De øvrige udgiftskategorier
4)Other categories of expenditure
Lofterne over udgiftsområderne til de interne politikker, foranstaltningerne udadtil og administrationsudgifterne ligger betydeligt under Kommissionens forslag.
The ceilings for the internal policies, external action and administrativeexpenditure headings are appreciably lower than those proposed by the Commission.
Nedsættelserne blev besluttet forholdsvis generelt uden reelle drøftelser om, hvilket indhold disse udgiftskategorier ifremtiden skal have.
The reductions were imposed very much across the board,with no real discussion about the future content of these categories ofexpenditure.
Herved blev lofterne fra 1999 ikke taget somudgangspunkt, men derimod de mindre bevillinger, der faktisk blevopført på 1999-budgettet.
The starting point for this approach was not the existing1999 ceilings but the lower figures of appropriations actually entered inthe 1999 budget.
2.2.Begrænset tilpasning af ordningen for egne indtægter
2.2.Limited adjustment of the own resources system
Det Europæiske Råd i Berlin valgte, da den endelige beslutning skulletræffes, ingen af de tre løsninger til genoprettelse af skævhederne ibudgettet, som Kommissionen havde undersøgt i sin rapport.
In the end the Berlin European Council did not adopt any of the threeoptions for rebalancing budget positions that the Commission examinedin its report.
Løsningenpå spørgsmålet blev især søgt via kontrol med og omorientering afudgiftsudviklingen.
The solution to this problem was found instead in measures to contain expenditure growth and redirect flows.
De herved opnåede resultater blev forstærket afforskellige justeringer af finansieringsordningens relativt beskednerækkevidde.
The resultsobtained were enhanced by relatively slight adjustments to the financingsystem.
Det Europæiske Råd besluttede med hensyn hertil følgende:
The European Council decided:
—at nedsætte den maksimale opkrævningssats for egne momsindtægter til 0,75% i 2002 og 0,50% i 2004
—to lower the maximum call-in rate for the VAT resource to 0.75%in 2002 and 0.50% in 2004;
—at forhøje den procent af de traditionelle egne indtægter, sommedlemsstaterne tilbageholder til dækning af opkrævningsomkostninger, fra 10 til 25%
—to increase the percentage of traditional own resources that the Member States retain to cover collection costs from 10to 25%;
—at opretholde kompensationen til Det Forenede Kongerige med vissemindre justeringer, f.eks. for at udligne den fordel, der ved udvi-
—to alter the scale for financing the UK compensation to reduce theshare paid by Germany, the Netherlands, Austrian and Sweden to aquarter of what it ought to be.
2.3.Indgåelsen af en ny interinstitutionel aftale
2.3.Conclusion of a new interinstitutional agreement
1)Gennemførelsesreglerne for den finansielle ramme
1)The rules for applying the financial framework
Disse regler er i det væsentlige ikke blevet ændret.
These rules remain essentially unchanged.
Der er dog kommetnogle nye bestemmelser til:
But some new provisionswere added.
—Den »privilegerede« karakter, som udgifterne til strukturtiltagene erblevet tillagt, er blevet begrænset i forbindelse med de nye grundbestemmelser på dette område.
—Some restrictions were placed on the ‘privileged’ nature of expenditure on structural operations, in conjunction with the new basicregulations in this area.
Tildelingerne i de finansielle overslagforbliver udgiftsmål i den forstand, at disse beløb hvert år skalopføres på budgettet.
The allocations made in the financialperspective continue to be expenditure targets, in that these amountsmust be entered in the budget each year.
Muligheden for fremførsel til senere regnskabsår af den del af tildelingerne, der ikke kunne indgås forpligtelser for i løbet af året, bliver imidlertid fra nu af begrænset til periodens første år (2000) og kan kun gennemføres, hvis den manglendeudnyttelse skyldes en forsinkelse i programmernes vedtagelse.
But the possibility of transferring to subsequent years the part of the allocations which couldnot be committed in a given year was confined to the first year ofthe period (2000) and then only if non-implementation was theresult of a delay in the adoption of programmes.
—Ved eventuel revision af de finansielle overslag betragtes udgiftsområdet »førtiltrædelse« og det beløb, der stilles til rådighed for denkommende udvidelse, som »tætte«. Der kan ikke blive tale omudligning mellem disse to beløb, heller ikke mellem dem og de lofterfor de øvrige udgiftsområder, der er fastsat for EU bestående af 15medlemsstater.
—In the event of a revision of the financial perspective, the ‘pre-acces-sion’ heading and the amount left available for future enlargementare to be treated as ‘water-tight compartments’: in other words therecan be no transfers between these two amounts nor between eitherof them and the ceilings for the other heading set for the fifteen.
—Der indføres et »fleksibilitetsinstrument«, der skal gøre det muligt iet bestemt regnskabsår at finansiere nøje identificerede udgifter, derikke ville kunne finansieres inden for de disponible lofter.
—A ‘flexibility instrument’ was introduced. It is intended to allow financing, for a given financial year, of clearly identified expenditurewhich could not be financed beneath the ceilings available.
Genereltkan instrumentet ikke anvendes til samme behov i to på hinandenfølgende regnskabsår.
As a rule theinstrument should not be used for the same needs two years running.
Den årlige tildeling til dette instrument er på 200 mio. EUR.
This instrument is allocated EUR 200 million a year.
Anvendelsen af dette instrument besluttes under budgetproceduren ellerunder budgetgennemførelsen efter fælles aftale mellem budgetmyndighedens to parter med kvalificeret flertal efter forslag fra Kommissionen.
The portion notused in a given year may be carried over for the following two years.Decisions to make use of the instrument are taken, during the budgetaryprocedure or in the course of the budget year, by joint agreementbetween the two arms of the budgetary authority, acting by qualifiedmajority on a proposal from the Commission.
2)De forskellige elementer i budgetproceduren
2) Budgetary procedure aspects
Som foreslået af Kommissionen, skal den nye aftale konsolidere flereordninger, der er indgået mellem institutionerne med henblik på atforbedre budgetprocedurens forløb.
As proposed by the Commission the new agreement consolidates anumber of arrangements agreed by the institutions to improve the operation of the budgetary procedure.
Der indsættes dog to yderligereelementer:
Two additions are made.
—Samrådsproceduren ved fastlæggelsen af budgettet udvides til samtlige udgifter (OU og IOU) og strækker sig over hele budgetproceduren.
—The conciliation procedure for the establishment of the budget isextended to cover all expenditure (compulsory and non-compulsory)and continues throughout the budgetary procedure.
—Der opstilles retningslinjer til klassificering af udgifterne efter overordnede kategorier.
—Guidelines are laid down, by broad categories, for the classificationof expenditure.
3.De første anvendelsesår
3.Initial years of application
3.1.Budgetdrøftelserne vedrørende regnskabsårene 2000 og 2001
3.1.The budget debate for 2000 and 2001
Parlamentet tilsluttede sig kun den finansielle ramme for 2000-2006med en vis skepsis.
Parliament was no more than lukewarm in accepting the financial framework 2000–06.
Denne ramme medfører således, at Parlamentetsaktionsmargen ved udøvelsen af dets budgetbeføjelser begrænses betydeligt i forhold til, hvad der ville følge af en anvendelse af traktaten.Derimod blev der taget ret stort hensyn til dets betænkeligheder i forbindelse med bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale til forbedringaf budgetproceduren.
This framework restricts appreciably its margin of manoeuvre in exercising its budgetary powers in relation to what would derive from straight application of the Treaty provisions. On the other handits concerns were fairly broadly taken into account in the provisions of theinterinstitutional agreement for improvement of the budgetary procedure.
Derfor kunne budgetdrøftelserne for årene 2000, 2001 og 2002 trodsvisse vanskeligheder afsluttes inden for de aftalte finansielle rammer.
The budget debates for 2000, 2001 and 2002 were therefore concluded,despite some difficulties, within the agreed financial framework.
Det væsentligste stridspunkt vedrørte udgiftsområde 4 (foranstaltningerudadtil).
The main point of contention concerned heading 4 (External action).
Især tog den finansielle ramme, som blev vedtaget i Det Europæiske Råd, ikke hensyn til de eventuelle budgetmæssige virkninger afden konflikt, der på dette tidspunkt var ved at opstå i Kosovo.
Inparticular, the financial framework agreed by the European Council didnot allow for any possible impact on the budget of the conflict whichwas beginning at that time in Kosovo.
3.2.Perspektiverne for så vidt angår udvidelsen
3.2.The prospects concerning enlargement
Selv om de løsninger, der blev valgt for første udvidelse i 2002, forekommer berettigede ud fra overvejelser om budgettilbageholdenhed,viste de sig ikke realistiske.
While the assumption that the first round of enlargement would takeplace in 2002 was a justified precaution from the budgetary point ofview, it turned out not to be realistic.
Udvidelsen er blevet udskudt, og stigningeni de tilknyttede udgifter udsættes derfor tidsmæssigt tilsvarende.
Enlargement will come much laterand the need for the additional expenditure will therefore be postponedaccordingly.
Denomfatter utvivlsomt et større antal kandidatlande, hvilket medføreryderligere udgifter.
More candidate countries will probably be involved, so thecost can be expected to be higher.
Under hensyn hertil må det formodes, at de oprindeligt fastsatte finansielle rammer som helhed bliver utilstrækkelige idenne nye sammenhæng.
As this has been allowed for, it can beassumed that the overall amounts initially earmarked will accommodatethe new situation.
På baggrund af de disponible margener oguden at foregribe resultaterne af tiltrædelsesforhandlingerne burde udvidelsen under ingen omstændigheder kunne bringe det nuværende niveaufor lofterne for egne indtægter i fare.
With the margins available, and without prejudgingthe outcome of the accession negotiations, it can be said that enlargement should not compromise the present own resources ceiling.
I den nugældende interinstitutionelle aftale fastsættes, at Kommissioneninden den 1. juli 2005 fremlægger forslag til nye finansielle overslag.Disse skal derefter drøftes og besluttes af et EU, der allerede er udvidetmed nye medlemsstater.
The present interinstitutional agreement provides that before 1 July2005 the Commission is to present proposals for a new financialperspective. This could then be discussed and a decision taken in a European Union which will already have taken in new Member States.
BESKRIVELSE AF DET NUVÆRENDE FINANSIELLE SYSTEM
THE CHARACTERISTICS OF THE PRESENT FINANCIAL SYSTEM
Retlige rammer
The legal instruments
Den Europæiske Unions finansielle autonomi: Ordningen for egne indtægter
The financial autonomy of the European Union: the own resources system
Rammen for fællesskabsudgifterne
The framework for Community expenditure
Den Europæiske Unions finansielle system er baseret på tre rets-kilder(1):
The European Union’s financial system is based on three types of legalinstrument(1):
—bestemmelser i den afledte ret
—secondary legislation;
—bestemmelser, som aftales mellem institutionerne.
—provisions adopted by agreement between the institutions.
Det forhold, at der på budgetområdet findes denne type »konventionelle« retskilder, er specielt for dette område, idet sådanne ikke findespå de andre fællesskabsretlige områder.
The last type of instrument is specific to the budget sector and has noreal equivalent in the other fields of Community law.
De fleste af disse bestemmelser findes i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EF-traktaten).
Most of these provisions are contained in the Treaty establishing the European Community.
Nogle bestemmelser i traktatenom Den Europæiske Union (EU-traktaten) vedrører ligeledes budgetområdet.
Some provisions of the Treaty on European Union also relate to the budget sector.
EF-traktaten er blevet ændret ved Maastricht-traktaten, der trådtei kraft den 1. november 1993, og de to traktater, EF- og EU-traktaten,er senest blevet ændret ved Amsterdam-traktaten, der trådte i kraft den1. maj 1999.
The EC Treaty was amended bythe Maastricht Treaty, which entered into force on 1 November 1993,and the EC Treaty and EU Treaty were last amended by the Amsterdam Treaty, which entered into force on 1 May 1999.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
92EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE public finance.
I sit bidrag til regeringskonferencen foreslog Kommissionen(1) en omfattende ændring af traktatens finansiellebestemmelser, bl.a. med det formål at få en række af de elementer, derblev vedtaget i forbindelse med den interinstitutionelle aftale i 1988,indarbejdet i traktaten og skabe en bedre balance mellem institutionernei budgetproceduren.
In the contributions it presented to the intergovernmental conference, proposals were put forward for a substantial revision of the financial provisions of the Treaty, in particular to incorporate in them certain aspects agreed in the 1988 interinstitutionalagreement and to establish a better balance between the institutions inthe budgetary procedure(1).
De finansielle aspekter er faktisk ikke rigtig blevet diskuteret, og Maastricht-traktaten indførte ikke grundlæggende ændringer i Fællesskabets finansielle system.
The financial aspects were not really discussed and the Maastricht Treaty did not make any fundamental changes to the Community’sfinancial system.
Det samme gælder Amsterdam-traktaten.Nice-traktaten, der endnu ikke er trådt i kraft, medfører ingenændringer af de finansielle bestemmelser.
The same is true of the Amsterdam Treaty. The Nice Treaty, which has not yet entered into force, does not involve anychanges to the financial provisions.
1.1.Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab
1.1.The Treaty establishing the European Community
De finansielle bestemmelser findes i afsnit II (artikel 268 til 280) i 5.afdeling, der omhandler Fællesskabets institutioner og dækker femhovedaspekter.
The financial provisions of the Treaty are contained in Title II (Articles268 to 280) of Part Five, which deals with the Community institutions,and they cover five main aspects.
—Artikel 268 fastslår princippet om enhed, universalitet og balance.Endvidere anføres de overordnede regler for fællesskabsbudgettetsafholdelse af udgifter, der er knyttet til den fælles udenrigs- ogsikkerhedspolitik og samarbejdet på området retlige og indre anliggender, der behandles mere detaljeret i EU-traktaten.
—Article 268 sets out the principles of unity, universality and equilibrium. It also contains the main terms for the inclusion in the budgetof expenditure relating to common foreign and security policy andto cooperation in the fields of justice and home affairs, which are setout in greater detail in the Treaty on European Union.
—Artikel 270 fastslår begrebet budgetdisciplin.
—Article 270 incorporates the concept of budgetary discipline into the Treaty.
—Artikel 271 fastslår reglen om etårige budgetter og specificering.
—Article 271 establishes the principles of annuality and specification.
—Artikel 277 fastslår, at budgettet skal opstilles i en regningsenhed.
—Article 277 establishes the principle that the budget be established ina unit of account.
RETLIGE RAMMER95
THE LEGAL INSTRUMENTS93
Artikel 269 fastslår, at budgettet fuldt ud skal finansieres af egneindtægter, og proceduren for vedtagelse af gennemførelsesforanstaltningerne fastsættes.
Article 269 establishes the principle of financing the budget from ownresources and sets out the procedure for the adoption of decisions toimplement it.
3)Budgetprocedurens forløb
3)The stages in the budgetary procedure
—Artikel 272 indeholder en mere detaljeret beskrivelse af tidsplanenfor og forløbet af budgetproceduren med angivelse af, hvilkebeføjelser der er tillagt budgetmyndighedens to parter (Rådet og Parlamentet) og Kommissionen.
—Article 272 describes in more detail the timetable and stages in thebudgetary procedure, taking account of the respective powersconferred on each of the two arms of the budgetary authority(Council and Parliament) and on the Commission.
—Artikel 273 fastsætter de bestemmelser, som er nødvendige for, at Fællesskabet kan fortsætte sine finansielle aktiviteter, i tilfælde af atder ikke vedtages et budget inden for den givne frist.
—Article 273 contains the necessary provisions to allow the Community’sfinancial activity to continue if the budget is not voted on schedule.
4)Budgetgennemførelse og -kontrol
4)Execution and control of the budget
—Artikel 274 tillægger Kommissionen hovedansvaret for budgettetsgennemførelse.
—Article 274 assigns to the Commission the essential competence and accountability for implementation of the budget.
Artiklen fastsætter princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen om gennemførelse af budgettet.
It refers to the principleof sound financial management and cooperation between the Member States and the Commission in the implementation of the budget.
—Artikel 275 fastsætter retningslinjerne for Kommissionens regnskabsaflæggelse for Rådet og Europa-Parlamentet.
—Article 275 lays down the procedures for the submission of theaccounts by the Commission to the Council and to Parliament.
—Artikel 278 fastsætter de betingelser, på hvilke Kommissionen overfører sine tilgodehavender i en medlemsstats valuta til en andenmedlemsstats valuta.
—Article 278 sets out the conditions under which the Commissionmay transfer its assets between the currencies of the Member States.
—Artikel 279 fastsætter, hvilken procedure Rådet skal følge ved vedtagelse af de supplerende bestemmelser om gennemførelse af trakta-
—Article 279 lays down the procedures for adoption by the Council ofsupplementary rules for the implementation of the Treaty in finan-
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER tens bestemmelser på det finansielle område: regnskabsregulativer,overdragelse af de egne indtægter samt finansinspektørernes, deanvisningsberettigedes og regnskabsførernes ansvar.
94EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE cial matters: financial regulations, making available of ownresources, responsibility of financial controllers, authorising officersand accounting officers.
—Endelig fremgår det af artikel 280, hvilken rolle Kommissionen ogmedlemsstaterne spiller ved bekæmpelsen af svig, der skader Fællesskabets finansielle interesser.
—Finally, Article 280 determines the role of the Commission and the Member States in combating fraud affecting the Community’s financial interests.
Artiklen fastsætter den procedure,Rådet skal følge ved vedtagelse af de nødvendige bestemmelser pådette område.
It lays down the procedure under which the Counciladopts the measures needed in this sector.
1.2.Traktaten om Den Europæiske Union
1.2.The Treaty on European Union
1)De særlige bestemmelser under anden og tredje søjle
1)Specific provisions of the second and third pillars
Artikel 28 og 41 i EU-traktaten indeholder bestemmelser om finansiering af aktioner på områderne fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik ogsamarbejde på området retlige og indre anliggender.
Articles 28 and 41 TEU contain provisions on the financing of operations under the common foreign and security policy and cooperation inthe fields of justice and home affairs.
Der skelnes mellem administrationsudgifter som følge af disse aktionerog de dertil knyttede aktionsudgifter.
A distinction is made between the administrative expenditure arising fromthese operations and the operational expenditure.
Førstnævnte afholdes automatiskover fællesskabsbudgettet.
The administrative expenditure is automatically charged to the Community budget.
Sidstnævnte afholdes i princippet også overfællesskabsbudgettet bortset fra de tilfælde, hvor Rådet med enstemmighed træffer anden afgørelse.
As a rule,operational expenditure is also charged to the budget, unless the Councilunanimously votes otherwise.
I sidstnævnte tilfælde finansieres aktionsudgifterne normalt af medlemsstaterne efter fordelingsnøglen baseretpå bruttonationalindkomsten, dog medmindre Rådet med enstemmighed træffer anden afgørelse.
In that case, the operational expenditurewill normally be financed by the Member States scaled to gross nationalproduct, unless the Council again unanimously votes otherwise.
På området fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik udelukker artikel 28,at der over budgettet afholdes udgifter til operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet. Disse udgifter afholdes derforaltid af de deltagende medlemsstater.
Article 28 rules out the possibility of charging expenditure under thecommon foreign and security policy to the Community budget when itrelates to operations with military implications or in the defence field.This expenditure is therefore always financed by the Member Statestaking part in the operations.