natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den tyske prognose er baseret på meget generelle tal for indstrømningstiderne i de forskellige flodområder, afhængigt af nedbør, jordbundsstruktur osv. Tyskland bruger »WEKA«-modellen til forudsigelseaf sådanne indstrømningstider.
—The German forecast is based on very general figures of inflow times in the various river basins,depending on rainfall, soil structure etc. Germany uses the “WEKA” model to predict such inflowtimes.
Denne model blev imidlertid ikke præsenteret i Tysklands rapport.
This model was not presented in the Member State report.
Portugal har anvendt en »rodzone-vandkvalitetsmodel« til simulering af virkningerne af en reduktion ikvælstoftilførslen og kunstvandingshyppigheden på nitratudvaskningen fra jord til vand.
—Portugal applied a “Root Zone Water Quality Model” to simulate the effects of a reduction of thenitrogen dose and the irrigation rate on the leaching of nitrates from soil to waters.
Den heraffølgende optimering skulle muliggøre en 50% reduktion i kvælstoftilførslen for diverse afgrøder.
The resultingoptimisation would allow a reduction of the nitrogen input by 50% for various crops.
Det må konkluderes, at rapporterne klart viser, at medlemsstaterne har problemer med at udarbejde enprognose over handlingsprogrammernes virkningerne på vandkvaliteten.
It can be concluded that the Member State reports clearly show that they face difficulties in preparing aforecast of the impact of their Action Programmes on the water quality.
For at gøre det nemmere at opfylde prognosekravene (direktivets bilag V) og for at opfylde behovet forværktøjer til beregning af virkningerne af økonomiske eller forebyggende foranstaltninger, må der udviklespålidelige og praktisk anvendelige modeller til korrelering af de vigtigste tiltag og faktorer:
In order to better comply with this "forecast" requirement (annex V of the Directive) and with the needfor tools for the prediction of the impact of economic or preventive measures, reliable and practical modelswill be required to correlate the main steps and factors.
Ud over de ovennævnte tiltag fra medlemsstaternes side fremmer Kommissionen via sine forskningsnøgleaktioner - »Bæredygtigt vandmiljø« og »Bæredygtigt landbrug« - en række storskalaprojekter på disseområder, f.eks. »Binoculars«, »Streams«, »Eloise« og »Euroharp« (komparativ undersøgelse af 10 modellertil vurdering af diffuse kvælstoftab i 18 pilotområder i Europa).
Besides the national attempts mentioned above, the Commission is promoting in its research key actionson "sustainable water" and "sustainable agriculture", large scale projects on these items such as "binoculars", "streams', "Eloise" and "Euroharp" (comparative testing of 10 models for assessing diffuse losses ofnitrogen, in 18 pilot watersheds of Europe).
Udveksling af oplysninger om de eksisterende modeller og harmonisering af modellerne bør ske meget hurtigere, hvilket gennemførelsen af det nyevandrammedirektiv (2000/20/EØF) vil bidrage til.
Exchange on existing models and harmonisation need a strongacceleration, which will be also promoted by the Water Framework Directive (2000/60/EC).
Udpegning og revision af sårbare zoner
Vulnerable zones designation and revision
Kort nr. IX viser de nitratfølsomme zoner, som medlemsstaterne havde udpeget formelt (blåt) og foreslået(lyserødt) indtil foråret 2001, sammenlignet med EF’s egen vurdering (1999-2000) af potentielle supplerende områder (brunt) baseret på en gennemgang af den foreliggende information om vandområder medfor store nitratkoncentrationer eller vandområder truet med eutrofiering.
The map IX shows the Nitrate Vulnerable Zones which were formally designated (blue) and drafted (pink)by the Member States by Spring 2001, compared with the EC self-assessment (1999-2000) of potentialcomplementary areas (brown), following a review of available information on waters with excessive nitrateconcentrations, or threatened with eutrophication.
Det skal understreges, at EF’svurdering ikke er udtømmende på grund af manglende data om vandkvaliteten i visse lande (f.eks. UK,IRL, IT, PT) i denne periode.
It is stressed that the EC assessment is not exhaustive,due to lack of data on water quality available for some countries (e.g. UK, Irl, It, Pt) in this period.
6 Medlemsstater (Østrig, Danmark, Finland, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene) anvender direktivets artikel 3, stk. 5, idet hele deres område er omfattet af et handlingsprogram.
6 Member States (Austria, Denmark, Finland, Germany, Luxembourg and the Netherlands) apply article3.5 of the Directive, as their whole territory is covered by an Action Programme.
Tabel III giver en oversigt over arealet (x 1000 km2 ) af udpegede sårbare zoner pr. medlemsstat (2001),det planlagte areal samt det potentielle areal, som EF har opstillet ud fra den foreliggende information om N-belastning og vandkvalitet frem til udgangen af 2000, set i forhold til medlemsstatens samlede areal.
Table III presents an overview of the area (x 1000 km2) of designated vulnerable zones per Member State(2001), the drafted one, and the potential one detected by the EC (from a review of available informationup to end 2000 on N pressure and water quality), compared with the total Member State area.
Yderligeresårbare zoner areal
NVZ area additional
*Lande, der har indført et handlingsprogram for hele deres område (direktivets artikel 3, stk. 5)**ikke udtømmende på grund af alvorlige mangler i oplysningerne om vandkvalitet fra en række lande (f.eks.
* ** countries beneficiating of an Action Programme on their whole territory (art.
UK,Irland, Italien, Portugal) på tidspunktet for EF’s vurdering (1999-2000)
3.5 of the Directives)not exhaustive, due to severe lack of water quality data available from several countries (e.g. UK, Ireland, Italy,Portugal) at the time of EC assessment (1999-2000)
De nitratsårbare zoner (og lande, som anvender et handlingsprogram for hele deres område) dækker på nuværende tidspunkt 38% af EU 15’s areal, (1,2 mio. km2af et samlet areal på 3,2 mio. km2). I henholdtil EF-vurderingen vil dette areal kunne øges til mindst 46% (1,5 mio. km2) af det samlede EU 15- område, jf. nedenstående kort.
The total area of Nitrate Vulnerable Zones (and countries which apply an action programme on theirwhole territory) covers currently 38% of the EU-15 area (1.2 million km2of the total of 3.2 million
Det samlede areal af de nitratsårbare zoner i Belgien(18%), som foreslået af Belgien, er langt mindre enddet samlede problematiske areal (60%) beregnet af EF på grundlag af de foreliggende data om vandkvaliteten, navnlig i Flandern.
The total area of the Nitrate Vulnerable Zones in Belgium(18%) as proposed by the Member State is farless than the total area of concern (60%) deducted by the EC. from available monitoring data on waterquality, mainly in Flanders.
Walloniet er i færd med formel udpegning af et betydeligt yderligere areal(2001).
Wallonia is currently formalising an important extension (2001).
Frankrighar allerede udpeget 45% af sit areal som nitratsårbar zone, men ifølge EF-vurderingenburde området dække næsten 50%.
Francealready designated 45% of its area as Nitrate Vulnerable Zone, but this would have to be nearly 50%according to the EC assessment.
Også i Spanien, Italien, Portugal og Sverigeer der ifølge EF-vurde-ringen betydelige yderligere sårbare områder, men disse medlemsstater har slet ikke foreslået nye zoner.
Also for Spain, Italy, Portugal and Sweden,significant potential areashave been detected by the EC, whereas these Member states did not propose any extension at all.
KORT IX — Oversigt over arealet af udpegede sårbare zoner i EU (blå), de planlagte zoner (lyserødt) og de potentiellezoner ifølge EF’s vurdering (brunt).
MAP IX — Overview of the area of designated vulnerable zones in the EU (blue) the drafted one (pink), and the potential one detected by the EC (brown)
Der er indtil nu offentliggjort næsten 200 forskellige handlingsprogrammer i Europa.
Nearly 200 various Action Programmes have now been published in Europe.
Det er ikke muligtat foretage en nøjagtig vurdering af hver enkelt program i denne sammenfattende rapport.
It is not possible to assessprecisely each of them in this synthetic report.
I stedet har mananvendt et repræsentativt udvalg for hver enkelt medlemsstat som udgangspunkt for sammenligningmellem de forskellige klimaforhold.
A selection representative of each Member State has beenused for comparison in diverse climatic conditions.
Tabel IV giver en oversigt over overholdelsen af direktivets krav i de igangværende handlingsprogrammer(1999-2000), hvad angår de 12 hovedemner i direktivets bilag II og III.
Table IV (p. 28) gives an overview of the level of compliance of existing Action Programmes (in 19992000) concerning the 12 main topics mentioned in annex II and III of the Directive.
Denne oversigt viser, at kun de færreste lande opfylder kravet om foranstaltninger til begrænsning af gødskningsperioderne.
This overview shows that most countries fail to comply with measures on restricted periods for fertiliserapplication.
Mere præcist kan det siges, at ofte opfyldes kravene for organisk kvælstof (naturgødning), men ikke for mineralsk gødning.
More particularly the measures are often well in compliance for organic nitrogen (manure),but not for mineral fertilisers.
Et andet generelt punkt er manglen på målrettede foranstaltninger, hvad angår gødskning nær vandløb oggrøfter (f.eks. er stødpudebræmmerne til tider begrænset til kun 2 eller 3 m, eller med tilladt tilførsel afkemisk N, mens undersøgelser (CIPEL, 2001; Gilliam m. fl., 1996) viser, at selv under forhold med enfornuftig gødskningspraksis kan det være nødvendigt med ikke-gødskede græsbræmmer på mindst 5 m’sbredde for at sikre en signifikant kvælstoftilbageholdelse). Der er heller ikke tilstrækkelige restriktioner forgødskning på stærkt skrånende jorder, skønt dette er vigtigt til at forhindre N-tab som følge af erosion,afstrømning og dræning gennem underjorden.
Another general point of attention is the lack of well defined measures for fertiliser application near watercourses and ditches, e.g. buffer strips, sometimes limited to 2 or 3 meters, or with authorised chemical Ninputs, while studies (CIPEL, 2001; Gilliam et al, 1996) show that, even under certain conditions ofappropriate fertiliser management, at least 5 m of unfertilised grass strips may be necessary for significant N retention; restrictions for application relative to steeply sloping ground are also poorly developed,although it is essential to prevent N losses from erosion, runoff and subsoil drainage.
Undersøgelser (ERM, 2001) tyder på, at der bør fastsættes minimumsperioder, der strækker sig fra 4 måneder(Middelhavsområdet) til 9-11 måneder (boreale områder).
Studies (ERM, 2001) suggest that minimaranging from 4 months (Mediterranean areas) to 9-11 months (boreal areas) should be established.
Det vigtige krav (men ikke obligatorisk ifølge direktivets bilag II) om plantedække om vinteren er kunopfyldt i ringe grad, selv om vinterafgrøder eller græs kan forhindre udvaskning af 50-80 kg N i vinterhalvåret eller i det tidligere forår, således at opdyrkede jorder i sårbare områder beskyttes.
The essential item (even if optional in annex II of the Dir.) of soil winter green cover is also poorly treated,although winter crops or grass can catch 50 to 80 kgs of N leaching in winter or early spring, so cultivatedsoils in vulnerable areas could benefit of this protection.
Endelig har nogle medlemsstater endnu ikke i deres handlingsprogrammer fastsat grænser for tilførsel aforganisk kvælstof (sædvanligvis før 20.12.98 for < 210 kg N/ha og 20.12.2002 for < 170 kg N/ha). Af oplysningerne fra nogle af medlemsstaterne fremgår det imidlertid, at der blandt landbrugerne ervoksende bevidsthed om, at det er vigtigt at forhindre vandforurening. De nye handlingsprogrammer synesat indeholde strengere forebyggende foranstaltninger og hyppigere kontrol på bedrifts- og markniveau (Noverskud, jordbundsanalyse osv.).
Finally, some Member States have failed so far to establish in the action programmes the limits for organicnitrogen application (normally before 20.12.98 for < 210 kg N/ha, and 20.12.2002 for < 170 kg N/ha). Nevertheless, based on the information provided by certain Member States, there appears to be a growingawareness amongst farmers of the relevance of measures to prevent water pollution.The new actionprogrammes in preparation appear to develop stronger preventive measures and more frequent controls atfarm and field level (N surplus, soil analysis, etc.).
Hvorvidt dette rent faktisk er tilfældet, vil først kunne ses i løbet af dekommende år, da disse programmer netop er blevet færdigudformet og sat i værk.
Verification of this will only be seen in coming years asthese programmes have just been finalised and put into operation.
Et snævert samspil mellem forskere, myndigheder og landbrugere er et godt udgangspunkt for foranstaltninger, der kan føre til en betydelig reduktion i kvælstoftilførslen i landbruget og i kvælstoftabet som følgeaf nitratudvaskning, fordampning af ammoniak eller jorderosion, således som det fremgår af nedenståendelovende eksempler.
A close interaction between research, government and farmers is a promising way of successful implementation of measures that lead to a significant reduction of the input of N in agriculture and in the losses ofnitrogen through nitrate leaching, ammonia volatilisation or soil erosion, as shown by the following positive examples.
På grundlag af medlemsstaternes oplysninger gøres der nedenfor rede for fem initiativer og vurderingenheraf (år 2000): a)Danmark: Vandmiljøplanenb)Frankrig: Ferti-Mieux-initiativetc)Walloniet: Prop’-eau-Sable
Based on the information provided by member states, five initiatives are presented below, with evaluationscarried out (year 2000): a)Denmark: Nitrogen Management Programmeb)France: the Ferti-Mieux initiative;c)Wallonia: Prop’eau-Sable;
Restriktioner for gødskning på stærkt skrånende jorder
Restrictions for application on steeply slopping ground
Restriktioner for gødskning nær vandløb (stødpudebræmmer)
Restrictions for application near water courses (buffer strips)
Anlæg til opsamling af udsivede væsker (sikkerhed)
Effluent storage works (safety)
Kapaciteten af opbevaringsanlæg til husdyrgødning
Capacity of manure storage
Rationel gødskning(f.eks. opdelt på flere årstider, begrænsninger)
Rational fertilisation (e.g. splitting fertilisation, limitations)
Plantedække i nedbørsperioder, vinter
Vegetation cover in rainy periods, winter
☺=godt =nogenlunde =utilstrækkeligt
☺=good
A) DANMARK— VANDMILJØPLANEN
A) DENMARK: NATIONAL NITROGEN MANAGEMENT PROGRAMME
Dette program, der blev iværksat for 15 år siden (1987), omfatter udstrakt rådgivning til landbrugerne ommålrettet og moderat gødskning (fra næsten 1000 overvågede pilotmarker), obligatorisk anvendelse afvinterafgrøder, ligevægt mellem antallet af husdyr på den ene side og opbevaringskapacitet for husdyrgødning og jordareal til gødningsudbringning på den anden side, og et stramt statsligt kontrolsystem, bl.a.årlige kvælstofbudgetter og kontrol med kvælstofoverskuddet for hver enkel bedrift samt regelmæssigkontrol med landbrugspraksis på markniveau (flere tusinde kontroller om året).
Initiated 15 years ago (1987), this programme simultaneously provided precise advice to farmers for accurate and moderate fertilisation (from almost 1000 monitored pilot plots), mandatory soil winter cover,balancing of livestock with available manure storage and spreadable land, a strict State control systemincluding annual N budget and surplus for each farm, and regular controls of practices at field level(several thousands/year).
Dette program har resulteret i en 28% reduktion i kvælstoftabet fra landbruget til vandmiljøet og i en 50%reduktion i N-overskuddet på bedriftsniveau.
This programme has resulted in a reduction of 28 % of nitrogen losses from agriculture to Danish waters,and of 50% in the N surplus at farm level.
I afvandingsområder i rene landbrugsoplande er der opnåeten 20% reduktion i kvælstofbelastningen (forsinket effekt som følge af tilbageholdelse i jord og grundvand), og eutrofieringen af de kystnære vande er i nedgang.
In purely agricultural watersheds, a 20 % reduction of N loadhas been achieved (delayed effect, due to retention in soils and groundwaters), and eutrophication ofcoastal waters is beginning to decrease.
Det franske initiativ Ferti-Mieux (forbedret gødskning) blev lanceret i 1991 som et rådgivningsprogramfor landbrugere om rationel gødskning. Det bygger på nitratdirektivet.
The French initiative Ferti-Mieux (improved fertilisation) was launched in 1991 as a programme of adviceto farmers for a rational fertilisation.
Som et supplement til lovfæstedeforanstaltninger er sigtet med Ferti-Mieux at anspore landbrugerne til at være skånsomme mod(vand)miljøet og er derfor baseret på frivillige foranstaltninger.
Complementary to legalmeasures, Ferti-Mieux aims at encouraging the willingness of farmers to take care of the (aquatic) environment and is therefore based on voluntary measures.
Programmet dækker nu 1,3 mio. ha (22000 landbrugere) over hele landet.
At present, it covers 1.3 million ha (22,000farmers), spread over the country.
Særlige træk ved programmet:
Specific elements are:
De hidtidige resultater (juni 2000) af overvågningsprogrammet i forskellige afvandingsområder viser:
—commitment to modify existing farming practices;—a collective approach on the preservation of the water quality in the catchment area;—scientific support (including advisory services);—continuous monitoring and evaluation of new practices;—active communication between farmers and the advisors.The current results (June 2000) of the monitoring programme in different watersheds indicate:
– – – – – betydelig reduktion i nettoanvendelsen af mineralsk gødning til majsfordeling af N-tilførslen til korn på flere perioderbedre anvendelse af naturgødningfærre udækkede landbrugsarealer i vinterhalvåretforbedring af både gødsknings- og kunstvandingsmetoder.
—a significant reduction of the net use of mineral fertilisers on maize;—advanced splitting of N inputs on cereals;—improved use of livestock manure;—reduction of uncovered soils during winter time;—joint improvement of fertilisation and irrigation practices.
Resultaterne viser meget lave værdier for N-overskuddet (Haut Saintois) og N-tilførslen (Seine-et-Marne).Grunden hertil kan være, at det som følge af høje N-niveauer i jorden fra tidligere år har været muligt atbegrænse tilførslen i usædvanlig grad.
Extremely low values for the N surplus (Haut Saintois) and N input (Seine-et-Marne) were found. Thismay be related to high levels of soil N from previous years allowing exceptionally low inputs.
Der kræves længere tids overvågning for at kunne vurdere, om sålave tilførsler/overskud er bæredygtige (økonomisk, udbytte).
Longer termmonitoring is required to assess the sustainability (economic, yield) of such low inputs/surplus.
I »Haut Blavet«-afvandingsområdet i Bretagne mindskedes N-belastningen fra organisk og mineralske gødning fra 232 til 162 kg N/ha.årmellem 1997 og 1999 som følge af lokale tiltag til støtte for handlingsprogrammerne.
In the“Haut Blavet” watershed in Brittany, N pressure from organic and mineral fertilisers was reduced from 232to 162 kg N/ha.year between 1997 and 1999 as a result of local activities supporting Action Programmes.
Tabel V: Vigtige resultater af tre »Ferti-Mieux«-forsøg(eksempler)
Table V — Main results of three “Ferti-mieux” experiments taken as examples
Seine-et-Marne landbrugsområde omfattetaf projektet (x 1000 ha)
Seine-et-Marne agricultural areaconcerned by the project (x 1000 ha)
Opnåede reduktioner
Achieved reductions
Overskud på markniveau:– 86 %
Surplus at field level:-86 %
Tilførsel på markniveau:-77%
Input at field level:-77%
(fra 113 kg til 16 kg/ha.år)
(from 113 kg to 16 kg/ha.y)
(fra 130 kg til 30 kg/ha.år)
(from 130 kg to 30 kg/ha.y)
Undersøgelse ikke afsluttet (2000)
Still under survey (2000)
Reduktion fra60 til 45 mg/lmellem 1992og 1999
Decrease from60 to 45 mg/l between 1992 and 1999
»Prop’eau-Sable« er navnet på et pilotprojekt til beskyttelse af vandet i de sandede jorder i Walloniet.Projektet startede i 1997 med et rundspørge blandt landbrugerne om deres N-gødskningspraksis.
“Prop’eau-Sable” is an acronym for a pilot project on the protection of waters on the sandy soils in Wallonia (B). The project started in 1997 with an inquiry on farmers concerning their N fertilisation practices.
Heraffremgik det, at ca. 50% anvendte jordbundsanalyser som udgangspunkt for deres gødskningsplaner.
It appeared that around 50% of the farmers used soil analysis for their fertilisation plans.
I deefterfølgende år blev der tilbudt yderligere undervisning og rådgivning med sigte på N-gødskning medmindst muligt tab af kvælstof til vandmiljøet.
In thefollowing years, the training and advisory input was intensified to obtain a further improvement of Nfertilisation with respect of prevention of N losses to the waters.
– – – – – – – rimelige gødskningsniveauer, baseret på jordbundsanalyserøget anvendelse af fangafgrødervedligeholdelse af græsarealereksport af naturgødning fra landbrug med overskududnyttelse af organisk gødningjordbearbejdning i eftersommerentilpasset vekseldrift.
—reasonable fertilisation levels, including soil analysis;—enhancement of catch crops;—grassland maintenance;—manure export from farms with surpluses;—valorisation of organic manure;—soil tillage at the end of the summer;—adapted crop rotation schemes.
En midlertidig evalueringsrapport viser, at der mellem 1997 og 1998 opnåedes en gennemsnitlig reduktionpå 41% i nitrat-N-indholdet (efterår) i jordprofilen (0-150 cm), nemlig fra 68 til 40 kg mineraliseret N/ha.
An intermediate evaluation report shows that between 1997 and 1998, an average reduction of 41 % ofthe nitrate-N content (autumn) in the soil profile (0-150 cm), from 68 to 40 kg mineralised N/ha, wasachieved.
Da denne værdi stadig ansås for at være foruroligende høj, blev der i årene derefter truffet yderligereforanstaltninger.
Because this value was still considered an ‘alarm level’, further measures were taken in the yearsthereafter.
Målet er nu et vinterplantedække på 95% og en yderligere reduktion i N-overskuddet påkvægbrugene (130 kg N/ha.år i 1998/99).
The aim is now to realise a 95% soil winter cover and a further reduction of the N surplus incattle farms (130 kg N/ha. year in 1998/1999).
Denne tyske delstat dækker et areal på 36 000 km2 med en befolkningstæthed på 293 indbyggere pr. km
This German “Bundesland” covers an area of 36,000 km km2.
Landbrugsarealet dækker 1, 5mio ha (omkring 45% af det samlede areal) med ca. 1 mio. ha dyrkede jorder(herunder majs) og 0,6 mio. ha græsarealer).
The agricultural area amounts 1,5 million hectare (around 45% of the total area), with around 1million hectare of arable land (incl. maize) and 0.6 million hectare of grassland.
Husdyrtætheden sank fra 1,04 til 0,92 kvægenhed pr. hamellem 1990 og 1999.
The stocking density decreased between 1990 and 1999 from 1.04 to 0.92 LU per hectare.
Myndighederne sigter mod, atvandbeskyttelsesområderne øges fra 21% til 27% af landområdet i de kommende år.
The governmentaims at an increase of the water protection areas from 21% of the land area to 27% in the next years.
De første initiativer stammer helt tilbage fra 1976 (investeringsprogram for gylleoplagring) og 1988(dekret om beskyttelse af afvandingsområder).
The first initiatives date back to 1976 (Investment programme for slurry storage) and 1988 (Decree toprotect catchment areas).
Endvidere blev der i 1995 indført krav om bedre anvendelseaf naturgødning.
Furthermore, improved manure application was enforced by 1995.
En række nye initiativer sigter mod udbygning af landbrugsrådgivning og forøgelse afantallet af jordbundsanalyser (op til 100 000 analyser pr. år) af kvælstofrester i jorden om efteråret, tilkontrol med landbrugernes gødskningspraksis (gødningsbalance).
Recent initiatives aim at an increase in the level of on-farm advice, and soil analysis with up to 100.000 controls peryear of N residue in soils in autumn in order to check farmer performance for fertilisation balance.
Af andre obligatoriske foranstaltningerkan nævnes:
Othermandatory measures are: