natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Irland hargennemgået en konstant vækst i BNP pr.indbygger med en stigning i købekraften i2001 til 118% af EU-gennemsnittet (mod115% i 2000 og blot 64% i 1988).
Ireland hasexperienced sustained growth. In 2001 its GDP per head at purchasing power parityreached 118% of the Community average(compared with 115% in 2000 and only64% in 1988).
Den erhøjere i Danmark, Nederlandene og Sverige og lavere i Grækenland og Italien. Samtidig skete der i første halvdelaf 2002 en let stigning i arbejdsløsheden,der nåede op på 7,7%.
•Employment grew marginally in 2001.The unemployment rate rose slightly inthe first half of 2002 to reach 7.7%.Unemployment is particularly severe in Italy, Greece and Spain, where it hitswomen and young people especiallyhard.
Den er særlig høj i Grækenland, Italien og Spanien, hvorisær kvinder og unge er ramt.
•Although regional disparities in terms ofemployment have diminished, they arestill wide: the regions with the highestemployment rates have an average rate of78.1%, and those with the lowest rates,
•De regionale beskæftigelsesmæssigeforskelle er lavere end i det nuværende EU, men er ikke desto mindrebetydelige.
•While there are fewer regionalemployment disparities than in the EU,they remain substantial.
Arbejdsløsheden lå i 2001 på13%.
In 2001 theunemployment rate was 13%.
Den nåede ned på 3,6% i de mindstberørte regioner og op på 24,3% i dehårdest ramte regioner.
It rangedfrom 3.6% in the least affected regions to24.3% in the hardest-hit regions.
De regionale udsving i de enkeltemedlemsstater er steget konstant siden2000.
Regional disparities within the Member States continued to grow in 2000.
Ikke desto mindre er skævhedernemellem regionerne på grund afkonvergensen mellem de nuværende EU-medlemsstater generelt set forblevetuændrede mellem 1995 og 2000.
However,because of the convergence between Member States, the overall disparitiesbetween regions in the fifteen Member States remained virtually the same between1995 and 2000.
•De regionale beskæftigelsesmæssigeuligheder er mindsket, men er dog fortsatbetydelige.
In 2000 per capita income in the Objective1 regions remained slightly higher than71% of the Community average.
I de regioner, hvorbeskæftigelsen er størst, er dengennemsnitlige beskæftigelsesgrad78,1%, og der hvor den er mindst,48,6%. Hvad angår arbejdsløsheden,ligger den procentvise andel på mellem2,3% og 19,7% alt efter regionen.
However,it is easier to measure the catch-up effectover a five-year period, when we see thatthe overall income difference fell by 2points between 1995 and 2000 and by twopoints in Objective 1, underlining the longterm effectiveness of the Structural Funds.
EU med 25 medlemsstater vil indeholde tregrupper lande:
We find three groups of countries in the Union of 25:
•de otte fattigste af de fremtidigemedlemsstater med et BNP pr. indbyggersvarende til 42% af EU-gennemsnittet)
•The eight poorest future Member States,with a per capita GDP of 42% of the Community average.
•en mellemgruppe (Cypern, Grækenland,Portugal, Slovenien, Spanien) medmellem 71% og 92% i BNP pr.indbygger af EU-gennemsnittet
•An intermediary group (Spain, Cyprus,Portugal, Slovenia and Greece) with a percapita GDP of between 71% and 92% ofthe Community average.
I henhold til de seneste inforegiopanorama
inforegio panorama
områdeinddelingen for mål 2 ville have fortildeling af statsstøtte med regionalt sigte.
Theconsequences of abandoning zoning of Objective 2 state aid for regionalpurposes was raised several times.
•Erfaringsudveksling og samarbejde haren fordelagtig indvirkning, der er ganskevelkendt, specielt i grænseområder.
•The exchange of experience andcooperation are widely acknowledged ashaving a beneficial impact, especially atthe crossborder level.
fremtid. Den opsummerer de holdninger,som forskellige EU-institutioner (Rådet,Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget)fremlagde, og de overvejelser, somdeltagerne i fire seminarer afholdt af Kommissionen i 2002 gav udtryk for.
The Second progress report also reviewsthe debates that took place in 2002 on thefuture of the cohesion policy. It summarisesthe opinions expressed by a number of European institutions (Council, European Parliament, Economic and Social Committee, Committee of the Regions), aswell as concerns expressed by participantsin four major seminars held by the Commission last year.
Deneuropæiske samhørighedspolitik rejser pånuværende tidspunkt følgende spørgsmål:
At this stage thedebate on the future of Europe’s cohesionpolicy has raised the following issues:
•Der var i 2002 bred opbakning om, at deri fællesskabspolitikkerne (fiskeri,konkurrence, landbrug, transport, miljø,forskning og udvikling) skal ydes bedrestøtte til økonomisk og socialsamhørighed.
•There was frequent mention of raisingthe contribution from Communitypolicies (fisheries, competition,agriculture, transport, environment,research and development) to economicand social cohesion in 2002.
finansieringsordningerne under mål 1mellem 2000 og 2006 fremviser en rækkeopmuntrende resultater.
The results of the Commission study onthe expected economic impact of Objective1 financing between 2000 and 2006 areencouraging.
Den viser foreksempel, at Portugals samlede BNP idenne periode vil være mere end 3,5% over,hvad den ville have været uden EU-støtte(2,2% for Grækenland, 1,7% i italienske Mezzogiorno, 1,6% i Østtyskland og 1,1%i Spanien).
For example, it is estimatedthat Portugal’s total GDP over this periodwill be 3.5% higher than it would havebeen without Community support (2.2%for Greece, 1.7% in Italy’s Mezzogiornoregion, 1.6% in East Germany and 1.1% in Spain).
Støtten til mål 1-regionerpåvirker desuden andre regioner, idet entredjedel af de oprindelige afholdte udgifterhavner i andre dele af Unionen, mens entiendedel går til tredjelande.
In addition, support for Objective 1regions has also had a knock-on effectoutside of those regions, with one quarterof the original expenditure benefiting otherareas in the Union and one-tenth benefitingnon-Union countries.
Forberedelse til udvidelsen
Preparations for enlargement
•Der var fuld enighed om at give demindst udviklede regioner en højprioritet, og der var forholdsvis bredenighed om at fastlægge disse områderefter NUTS II-niveauet i henhold tilkriteriet om 75% af EU’s gennemsnitlige BNP. En række supplerende kriterier erdrøftet ved flere lejligheder.
•It is unanimously agreed that priorityshould be given to the least developedregions, with widespread acceptance thatthe criterion of 75% of the European Union’s average GDP applied at NUTSII level is used to define these regions.Many call for additional criteria to betaken into account.
Efterafslutningen på tiltrædelsesforhandlingerneved Det Europæiske Råds møde i København handler størstedelen afudvidelsesforberedelserne om at færdiggørestrukturprogrammerne for de fremtidigemedlemsstater og sikre en effektivimplementering heraf på tiltrædelsesdagen.I juli 2003 fremlægges en specifik rapportom den konkretiseringen af de forpligtelser,som kandidatlandene har påtaget sig iforbindelse med forhandlingerne omkringregionalpolitikken.
In July 2003, a special report willbe presented on the formalisation of theapplicant countries’ commitments underthe regional policy negotiations.
Der er nu også nye indikatorer forfremgangen i den teknologiske udvikling, ogde bekræfter, at landene i Sydeuropa har etudviklingsmæssigt efterslæb inden forteknologisk innovation og vækst ividensamfundet.
New indicators on technological progressconfirm that southern European countriesare lagging behind in terms of technologicalinnovation and growth in the knowledgeeconomy.
I Finland, Sverige og Tyskland er antallet af patentansøgninger pr.million indbyggere mindst dobbelt så stortsom det europæiske gennemsnit, mens detudgør under halvdelen i Grækenland, Irland,Italien, Portugal og Spanien.
Finland, Sweden and Germanyfile at least double the number of patentsper million inhabitants than the Europeanaverage.
De regionaleskævheder er meget udtalte på dette område,specielt inden for højteknologi.
This is compared with fewer thanhalf the European average in Greece,Ireland, Italy, Portugal and Spain.
Dissetendenser bekræftes stort set, når man ser påudgifterne til forskning og udvikling. Blandtkandidatlandene har Slovenien og Tjekkietden største investeringsrate inden forforskning og udvikling
Regionaldisparities in this field are very marked,especially in leading-edge technologies.These trends are widely confirmed byresearch and development spending.Among the applicant countries, Sloveniaand the Czech Republic have the highestlevels of research and developmentinvestment.
Den anden situationsrapport omøkonomisk og social samhørighed ertilgængelig på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/regional_po licy/sources/docoffice/official/reports/i nterim2_en.htm
The Second progress report on economicand social cohesion is available at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/ sources/docoffic/official/reports/ interim2_en.htm
Europa-Kommissionen har iværksat enrække undersøgelser om den territorialesamhørighedskomponent.
•The possibility of including islands andultra-peripheral regions in this category,referred to in article 299 of the Treaty, wasraised by their representatives.
To undersøgelserom den menneskelige kapital omhandlerrespektivt dens rolle i den regionaleudvikling og i den globale vidensbaseredeøkonomi.
The representatives ofislands and sparsely populated regions of Nordic countries also advanced argumentsthat their special situation should be takeninto account in future cohesion policy.
Debatten om den fremtidigesamhørighedspolitik
Cohesion:a few key figures
•I den udvidede Union med 25 medlemsstaterer forholdet mellem de rigeste 10% og defattigste 10% af regionerne 4,4 (mod 2,6 iden nuværende Union med 15medlemsstater).
•In the Union enlarged to 25 Member States, the ratio between the 10% richestregions and the 10% poorest regions is 4.3(compared with 2.6 in the Union of 15).
Den anden situationsrapport gør desudenstatus over en række debatter, der fandtsted i 2002, om samhørighedspolitikkens
•Many people support aid outside regionswhose development is lagging behind.Points frequently mentioned in thiscontext include more simplification anddecentralisation, as well as a focus on Community priorities and regional
•Støtte uden for regioner medudviklingsefterslæb omfatter en langrække aktioner.
The European Commission has launched aseries of studies on the regionalcomponent of cohesion.
Man drøftede vedflere lejligheder, hvilke eventuellekonsekvenser en opgivelse af
Two studies onhuman capital analyse its role in regionaldevelopment and in the global andknowledge economies.
Det Europæiske Råds møde i København (december 2002).Fordeling af støtten fra Samhørighedsfonden og strukturfondene i de nye medlemsstater for perioden 2004-2006 (i millioner euro, 1999-priser)
Copenhagen Council (December 2002):Distribution of the Cohesion Fund and the Structural Funds in the new Member States for the period 2004-2006 (in millions of euros, 1999 prices)
•15% af EU’s befolkning lever under dennationale fattigdomstærskel (uden andresociale overførselsindkomster endfolkepensionen ville den ligge på 24%).
•15% of Europeans are living under thenational poverty line (excluding socialtransfers other than old-age pensions,therate would be 24%).
•For hver euro,der er brugt påstrukturfondene i mål 1-regionerne er detilsvarende indbyggeres BNP øget med 1,33euro.Det har desuden haft en “retureffekt”ide rigeste regioner,idet en fjerdedel af deoprindelige udgifter er til gavn for andreområder i EU.
•Every euro spent from the Structural Funds in Objective1 regions has led to a EUR 1.33 increase in the GDP of thoseregions and has also had a knock-oneffect in wealthier regions:one quarter ofthe original expenditure benefited otherareas in the Union.
PEACE-programmet for Nordirland og den irske grænseregion
The PEACE programme for Northern Ireland and the Border Counties of Ireland
For fred og forsoning
In aid of peace and reconciliation
som efterfølgende har været bedre kendt underbetegnelsen “PEACE I”.
This was the “Special Support Programme for Peace and Reconciliation”, now better known as “PEACEI”.
Nordirland er siden midten af 90’erne gået på vejenmod fred.
In the mid-1990s, Northern Ireland embarked onthe road to peace.
De våbenhviler, der er indgået siden 1994og Belfast-aftalen (“Good Friday Agreement”) i1998, udgjorde to vigtige etaper på denne vanskelige– og endnu ikke fuldendte - vej mod freden.
The ceasefires agreed by allsides since 1994, and the 1998 Belfast Agreement(“Good Friday Agreement”) were two majormilestones on this difficult – and still incomplete– path to peace.
Den Europæiske Union yder aktiv støtte tilfredsprocessen via et unikt strukturfondsprogram.
The European Union is actively supporting thepeace process through a unique Structural Fundsprogramme.
Islutningen af 1994 lancerede Kommissionen ideenom et femårigt fællesskabsinitiativ for Nordirlandog for de distrikter, der grænser op til Republikken Irland. Det mundede ud i programmet “Special Support Programme for Peace and Reconciliation”,
In late 1994, the Commissionmooted the idea of a five-year Community inforegio panorama
Finansieringsordningen vilher være koncentreret om grupper, sektorer ogområder, der er identificeret som værende særlighårdt ramt af konflikten.
and rural renewal, social integration, support forproduction investment and businesses, and crossborder cooperation.
Der fokuseres desuden påprojekter, som har deltagelse af samfundsgrupper ibegge lejre, eller som kan vise en langsigtettilnærmelse mellem katolikker og protestanter.PEACE II-målsætningerne, som er af en mereerhvervsorienteret karakter end forgængeren,tilstræber økonomisk opblomstring, socialintegration, integration og forsoning, lokaleudviklingsinitiativer, regional åbenhed oggrænseoverskridende samarbejde.
However, the mainadvantage of the PEACE programme is that ithas benefited categories of people particularlyhard-hit by the conflict in Northern Ireland, bymeans of projects that had hitherto never beeneligible for Community funding: psychologicaland social support for assault victims and theirfamilies, helping former prisoners involved inparamilitary organisations to find employment,young people and women involved in projectsfor building closer relations between Catholicsand Protestants in buffer zones between the twocommunities, etc.
Giver goodwill
Releasing goodwill
PEACE-programmet er også originalt ved sinnyskabende tankegang med hensyn tilgennemførelsesmekanismerne. EU har aldrig føreksperimenteret med et så omfattende program, derbåde er grænseoverskridende (ligesom et programaf INTERREG-typen), der anvender enforvaltningsmetode, som tilgodeser behovene heltnede på græsrodsniveau ved at stille størstedelen afmidlerne til rådighed for lokale partnerskaber og NGO’er, og som eksplicit indebærer deltagelse afalle religiøse samfund og politiske overbevisninger iregionen.
The PEACE programme is also original in termsof its innovative implementation mechanisms: itwas the first time the EU had ever tackled aprogramme of this scale that was cross-border(like an INTERREG-type programme), thatprioritised a form of management that was closerto needs on the ground by entrusting most of thefunding to local partnerships and NGOs, andthat explicitly involved all the region’s religiouscommunities and political factions.
Fra PEACE I til PEACE II
From PEACE I to PEACE II
I anerkendelse af succes’en med PEACE I og denfortsatte tilstedeværelse af særlige behov knyttet tilfredsprocessen besluttede man på Det Europæiske Råds møde i Berlin i marts 1999 at videreføreprogrammet i yderligere fem år.
Acknowledging the success of PEACE I, and thecontinuing special needs associated with thepeace process, in March 1999 the Berlin European Council decided to extend theprogramme for a further five years.
Den nordirske konflikt, som altid har haft enfremtrædende plads i verdenspressen, tiltrækkerogså en global interesse for fredsprocessen.
As the Northern Ireland conflict has alwaystaken place under the spotlight of theinternational media, the peace process itself alsoattracts interest from the rest of the world.However, in spite of the ceasefires and the Belfast Agreement, Northern Irish society is still doggedby political violence.
På trodsaf våbenhvilen og Belfast-aftalen er det nordirskesamfund imidlertid stadig ramt af politisk vold.Fordi PEACE-programmet passer godt i deneuropæiske tankegang, nærmere bestemtstrukturfondene, har det på en måde skabt sit egetarbejds- og samtaleforum, der er åbent forvelmotiverede personer, som ønsker at tilnærmeparterne på trods af de nuværende problemer.PEACE-programmet indgår i denne forbindelsehelt perfekt i den nye politik, der i tandem med enøkonomisk og social aktion i lokalmiljøet ledsagerfredsprocessen på politisk niveau.
Since it responds to a European rationale – that of the Structural Funds– the PEACE programme has in a way created itsown arena of work and dialogue that is open toindividuals of goodwill who are seekingreconciliation, in spite of the current problems.In this respect the PEACE programme fits inperfectly with the new political order, supportingthe political peace process with grass-roots socialand economic initiatives.
Denne indsats eraf særlig stor betydning for EU, og en erfaring, som Fællesskabet kunne anvende i andre regioner, somhar gennemgået konfliktsituationer.
It is a particularlyimportant challenge for the European Union, andan experience that may be transferable to otherregions emerging from conflict.
15% af det samledeprogram er afsat til grænseoverskridende projekter.
15% of the entireprogramme is devoted to crossborder projects.
Gennemførelsen af PEACE II finder sted i enanden institutionel sammenhæng.
PEACE II is being implemented in a differentinstitutional context than its predecessor.
I Belfast-aftalener der oprettet nogle grænseoverskridendeadministrative strukturer, der omfatter hele Irlandog Nordirland.
Underthe Belfast Agreement, cross-borderadministrative bodieshave been set up to coverthe whole of the island of Ireland.
En af disse, “The Special EUProgramme Body”, fungerer nu som den særligeforvaltningsmyndighed for PEACE-programmet,ligesom den gør det for INTERREG-programmet.Med PEACE II er det lykkedes at bevare, ja rent inforegiopanorama
One of these,the Special EU Programme Body,now acts as thesingle managing authority for the PEACE inforegio panorama
Tværkulturelt samarbejde mellem Ballymacarret (Nordirland) og Ballybofey (Irland)
Cross-cultural cooperation between Ballymacarret (Northern Ireland)and Ballybofey (Ireland)
Ud over de økonomiske og religiøse forhold er den nordirske konflikt karakteriseret ved to isolerede samfund.Der er nærmest en kulturel afgrund mellem katolikker og protestanter.
Besides the economic and religious issues, the Northern Ireland conflict has also opened up a deep cultural dividebetween Protestants and Catholics.
Begge samfund har udviklet deres egenkultur, folklore, sange, idrætstraditioner osv. Ved at præsentere nye muligheder for vekselvirkning mellem de tosamfund skal samarbejdet mellem unge katolikker fra den irske grænseregion og unge protestanter fra Belfastsøge at lægge grunden for en vedvarende fred.
As a result, each community has maintained its own culture, folklore, songs,sports and so on. By presenting new opportunities for interaction between the two communities, cooperationprojects between young Protestants from Belfast and young Catholics from the border counties of Ireland aims tolay the foundations for lasting peace.
Ballymacarret er et populært kvarter i det østlige Belfast ogen bastion for unionisterne, der aldrig har haft noget somhelst at gøre med det katolske samfund, specielt syd forgrænsen.
other group. In the sporting field, for example, the young Catholics attend Glentoran FC soccer matches, while theyoung Protestants attend Gaelic football matches.
Modulet Trust and Confidence giver en gruppe mulighed forat deltage i den anden gruppes aktiviteter. På detidrætsmæssige område deltager unge katolikker foreksempel i fodboldkampe hos Glentoran FC, mens ungeprotestanter er med i gæliske fodboldkampe.
Ballymacarret, a Protestant working-class district in east Belfast, is a Unionist bastion and it would be anunderstatement to say that relations with the neighbouring Catholic community are not naturally close, and even less sowith Catholics south of the border.
Ballymacarret Arts and Cultural Society, der blev grundlagt i1996, oprindelig for at fremme den protestantiske kultur vedfredelige midler, opnåede i 1999 en PEACE I-finansiering på45 000 euro til teatersamarbejde med tilsvarende katolskeorganisationer i de irske grænsedistrikter.
Founded in 1996, originally to promote a Protestant cultureof peace, the Ballymacarret Arts and Cultural Societyreceived EUR 45,000 in PEACE I funding in 1999 for adrama cooperation project with Catholic counterpartorganisations in the Border Counties of Ireland.
Som navnet antyder er modulet Cultural Understandingberegnet på at give unge en bedre forståelse af dereskulturelle baggrund.
As its name would indicate, the “Cultural Understanding”module enables the young people to learn more about oneanother’s cultural background.
Der afholdes kurser i dans, teater oggælisk sprog, og de unge deltager sammen i begivenheder,der har stor symbolsk betydning for de enkelte samfund,såsom julimarchen for protestanterne og Skt. Patricks Dagfor katolikkerne.
This involves dance, dramaand Gaelic language workshops, as well as jointparticipation in events that are highly symbolic to the twocommunities, such as the July parades for Protestants and Saint-Patrick’s Day for Catholics.
Endelig skal modulet Political Awareness få unge til attænke over, hvordan den førte politik kan påvirke derestilværelse og samfundslivet.
Its chosen partner was the Balor Development Group from Ballybofey in the county of Donegal, which also believesthat cultural differences are partly to blame formisunderstandings between the Protestant and Catholiccommunities.
Deltagerne har således mulighedfor at besøge de politiske institutioner (det irske parlament,det nordirske Assembly, rådhusene i Belfast og Dublin osv.)og møde de folkevalgte politikere ved samme lejlighed.
The Belfast association started by staging twoplays in the Republic of Ireland to explore the culture,values and aspirations of the Protestant working class.
Man valgte at etablere et partnerskab med teatergruppen“Balor Development Group” i Ballybofey i distriktet Donegal, hvor man også er af den opfattelse, at de kulturelleforskelle i en vis udstrækning ligger til grund for det dårligeforhold mellem de katolske og protestantiske samfund.Foreningen i Belfast startede med at planlægge og derefterfremvise to teaterstykker i Republikken Irland med henblikpå at gøre den protestantiske kultur, de protestantiskeværdier og den protestantiske arbejderklasses forhåbningermere forståelige.
The final unit, the “Political Awareness” module, is designedto encourage the young people to gain a betterunderstanding of the impact politics can have on their day-to-day lives and the lives of their communities. Theparticipants have an opportunity to visit the seats of politicalpower (e.g. the Irish Parliament, the Northern Ireland Assembly, Belfast and Dublin city councils, etc.) and to meetthe people who have been elected to represent them.
Kulturelle veje
Cultural pathways
Dette tværkulturelle samarbejde mellem Ballymacarret og Ballybofey er eksemplarisk på to måder.
This cross-cultural cooperation between Ballymacarret and Ballybofey is exemplary on two counts.
For det førsteafspejler det den græsrodsbaserede filosofi, som PEACE-programmet anvender med udgangspunkt i de ungedeltageres initiativ.
Firstly, by relyingon the initiative of its young participants, it reflects the PEACE programme’s bottom-up philosophy.
For det andet vender de unge katolikkerog protestanter tilbage til deres respektive lokalsamfundmed en bedre indsigt og mindskede fordomme over for dempå “den anden side”.
Secondly,these young people, Catholic and Protestant alike, return totheir home communities with a better understanding andless prejudicial view of the other side in the conflict.