natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I forbindelse med den generelle beskæftigelses og socialpolitik i EU får deældres problemer og behov stadig størrebetydning. Opfattelsen af alder og detat blive ældre ændrer sig hele tiden.
In the context of overall Europeanemployment and social policy, theconcerns and needs of older peopleare becoming increasingly important.The image of age and growing olderis constantly changing.
Idag er de ældre i Europa mere aktive,sundere og mere foretagsomme end tidligere generationer.
Today’s oldpeople in Europe are more active,healthier and more enterprising thanprevious generations.
Tendensenhen imod en tidlig pensionering har heltklart ikke ført til nogen målelig stigningi EU’s gennemsnitlige beskæftigelsessats.
At the sametime, they are being excluded fromthe world of work at an increasingly
EU’s ligestillingspolitik: lige muligheder og lige rettigheder
Equal opportunities and equal rights:EU policy for equality between women and men
Kvinders rettigheder er menneskerettigheder, og ligestilling er et af de grundlæggende principper i ethvert modernedemokrati.
Women’s rights are human rights,and gender equality is clearly one ofthe fundamental principles of everymodern democracy.
Ligestilling indgår i EU-trak-taten som et spørgsmål af stor betydning for EU.
Equality ofopportunity is enshrined in the EUTreaty as a major EU concern.
Allerede i 1970’erne engagerede EU sig i ligestilling og har såledesspillet en pionerrolle.
Asearly as the 1970s, the EU committeditself to equal opportunities, thustaking on a pioneering role.
Grundlaget for EU’s ligestillingspolitik var bestemmelsen i traktaten om, at kvinder og mændskulle have lige løn for lige arbejde.Dette første skridt i retning af ligestilling førte dog kun til gradvise ændringer i praksis.
The basisfor the EU’s equal opportunities policy was the provision in the Treatyrequiring women and men to begranted equal pay for equal work.However, this firststep towardsequality led to only gradual changesin practice.
Resultatet er, at vi endnuikke er nået frem til fuld ligestilling tiltrods for indsatsen i de seneste tiår.Europas kvinder tjener stadig i gennemsnit en fjerdedel mindre end mændene,og der er stadig større sandsynlighed forat finde kvinder i usikre ansættelsesforhold end på toppen af karrierestigen.
As a result, despite all theefforts of the past decades, completeequality of opportunity has not yetbeen achieved. Europe’s women onaverage still earn a quarter less thanmen, and women are still more likelyto have insecure employment relationships than be on the uppermostrungs of the career ladder.
Ogi parforholdet bærer de stadig størstedelen af byrden med børnepasning oghusarbejde.
And intheir partnerships they still bear themain burden of child raising andhousework.
Med andre ord står der stadig meget tilbage at gøre, før vi nårfrem til reel ligestilling i praksis.
In other words, there isstill work to be done in the EU toimplementequal opportunities inpractice.
Selv om ligestillingspolitikken hovedsageligt er til gavn for kvinderne, kan deeuropæiske mænd også drage fordel afden.
Although equal opportunities policymainly benefits women, Europeanmen can also profit.
For eksempel har Domstolens retspraksis medvirket til at sikre, at de flestemedlemsstater nu har samme pensionsalder for mænd og kvinder.Fællesskabets bestemmelser om forældreorlov giver også arbejdende fædrerettigheder, idet begge forældre i hele EU har ret til mindst tre månedersforældreorlov, når et barn bliver født
For example,European Court of Justice case lawhas been influential in ensuring thatmost Member States now pay men apension at the same age as women.The European provisions on parental
Udjævning af kønsskævheden Procentdelene udgør kvindernes andel af beskæftigelsen sammenlignetmed mænds beskæftigelse i de 15 EU-medlemsstater.
Closing the gender gap.The percentages representthe share ofwomen’s employment compared with men’s employment in the 15EU countries.
Prognoserne erbaseret på udviklingen i mænds og kvinders beskæftigelse i perioden1985-95.
Projections are based on the development in employment of women and men over the period 1985-95.
eller adopteret. Fædre har samme rettigheder som mødre til at få fri fraarbejde for at pleje et familiemedlem,som er blevet sygt eller har været udefor en ulykke.
leave also grant rights to workingfathers, in that throughout the EUboth parents are entitled to at leastthree months’ parental leave when achild isborn or adopted.
Hvad indebærer europæernesligestillingsrettigheder?
What are European equalopportunities rights?
For at bekæmpe forskelsbehandlingbaseret på køn vedtog EU i førsteomgang lovgivning om ligebehandling iforbindelse med ansættelse, uddannelse, arbejdsvilkår og social sikring.
In order to combat discriminationbased on sex, the EU first of all adopted European legislation to ensureequality in the context of employment, training, working conditionsand social security.
EU søger at skabe ligemuligheder for kvinderog mænd.
The EU seeks to createequal opportunities forwomen and men.
EU’s ligestillingsrettigheder kort fortalt:
European equal opportunities rights in brief:
Mænd og kvinder har ret til lige løn for lige arbejde og for arbejde af lige stor værdi. Europa-Kommissionen har udstedt retningslinjer for, hvad der i praksis kan betragtes som lige arbejde.
*Men and women are entitled to equal pay for equal work and for work of equal value.
Kvinder skal have de samme muligheder som mænd med hensyn til ansættelse, uddannelse,videreuddannelse, karriereudvikling og beskæftigelse.
*Women must be given the same opportunities as men with regard to access to employment,training, ongoing training, career development and employment.
Formuleringen af jobannoncer skal derfor være kønsneutral.
The wording of job advertise-ments must therefore be gender-neutral.
Sociale sikringsordninger (erhvervsrelaterede og lovbestemte) skal give de samme ydelser tilbåde kvinder og mænd.
*Social security schemes(occupational and statutory) must provide equal benefits for both womenand men.
Myndighederne skal behandle kvinder, der ønsker at etablere selvstændig virksomhed, påsamme måde som mænd, der etablerer egen virksomhed.
*Authorities must treat women wishing to become selfemployed in the same way as men settingup their own businesses.
*Kvindelige arbejdstagere har ret til moderskabsydelser og barselsorlov.
*Female workers are entitled to maternity benefit and leave during pregnancy.
Europæisk beskæftigelses- og socialpolitik: Politik med mennesker i centrum i tilfælde, hvor de har samme kvalifikationer som mænd, er således i overensstemmelse med EU’s lovgivning.
European employment and social policy: a policy for people so promotion rules giving priority towomen in the event of equal qualifi-cations with men are thus consistentwith European law.
Hvad betyder mainstreaming,og hvad er formålet?
What is the meaning and purpose of mainstreaming?
Kvindeligeiværksættere fårstøtte af EU.
Supporting femaleentrepreneurs is apriority for the EU.
Forskelsbehandling af kvinder er ikkealtid indlysende.
Discrimination against women is notalways manifest; it is often indirect,hidden behind seemingly neutralrules.
Den er ofte indirekte,skjult bag tilsyneladende neutralebestemmelser. For eksempel anvendesde lokale offentlige transportmidler ihele EU overvejende af kvinder.Beslutninger om ændringer af køreplaneller billetpriser indebærer ved førsteøjekast ingen kønsspecifikke aspekter.
For example, local public transport throughout the European Unionis used predominantly by women.Decisions concerning timetablechanges or faresdo not, at first sight,involve gender-specific aspects.However, in practice, they mainlyaffect the everyday life of women.
Ipraksis påvirker sådanne beslutningerdog hovedsageligt kvindernes hverdag.Hvis ligestillingen skal tages alvorligt,skal den betragtes som en generel opgave, og de politiske beslutningstagereskal være opmærksomme herpå.
Ifequality of opportunity is to be takenseriously, it must be regarded as anacross-the-board mission, and political decision-makers must be madeaware of this.
EUbenytter sig derfor af en ny fremgangsmåde, der skal styrke ligestillingen,nemlig mainstreaming.
The EU is thereforepursuing a new approach designed toconsolidate equality of opportunity:mainstreaming.
Dette betydersimpelthen, at der skal tages hensyn tilligestillingen i alle politikker og i alleprogrammer. Amsterdam-traktatennævner specifikt mainstreaming som enforpligtelse for EU:
This simply meanstaking account of equal opportunities in all policies and programmes.The Amsterdam Treaty specificallyrefers to mainstreaming as an EUobligation.
I midten af 1990’erne opstod der enrække problemer med håndhævelse afdisse rettigheder. For eksempel skulleofre for forskelsbehandling normaltkunne bevise i retten, både at der havdefundet forskelsbehandling sted, og hvaddenne forskelsbehandling bestod i.Endvidere afsagde Domstolen to megetklare domme om, at forskellige kønskvoteringssystemer (positiv særbehandling) var i modstrid med EU’s ligestillingslovgivning.
In the mid-1990s a number of problems arose with the enforcement ofthese rights.
Følgelig ændrede EU sinlovgivning i løbet af 1990’erne og harvedtaget et direktiv om omvendt bevisbyrde.
Furthermore, the European Court of Justicehanded down two clear judgments tothe effect that various arrangementswith gender quotas (positive discrimination) were contrary to Europeanequal opportunities legislation.Consequently, during the 1990s, the EU amended its legislation and adopted a directive reversing the burdenof proof.
Nu er det normalt op til sagsøgteat bevise, at der ikke har været tale omulovlig forskelsbehandling af sagsøgeren på grund af køn. Positiv særbehandling er nu tilladt i henhold til Amsterdam-traktaten, så forfremmelsesbestemmelser, der favoriserer kvinder
Now the onus is normallyon the defendant to prove that theplaintiff has not been unlawfully discriminated against on the grounds ofsex.
På EU-plan har mainstreaming alleredemedført, at ligestilling er en del afmålene for en lang række EU-program-mer.
Positive discrimination is nowallowed under the Amsterdam Treaty;
»I alle aktiviteter […] tilstræber Fællesskabet [EU] at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd ogkvinder«.
‘In all the activities […] the Community [the EU] shall aim to eliminate inequalities, and to promoteequality, between men and women’.
som programmerne finansierer.
get a raw deal under the measuresthey finance.
Politisk bevidsthed og en tilsvarendelovgivning er helt klart meget vigtig,når det drejer sig om at sikre ligestilling for mænd og kvinder, men for at opnåen betydelig indvirkning på de mangeforskellige former for forskelsbehandling af kvinder, mener EU, at der erbehov for særprogrammer og specifikkeforanstaltninger.
equal opportunities for men andwomen; but to achieve a substantialeffect on the many forms of discrimination against women, the EU alsosees a need for specific programmesand measures.
Kvinder er de hyppigste ofre for vold i familien og sexchikane på arbejdspladsen.
Women are the mainvictims of violence in the family andsexual harassment at work.
Og det er kvinder,der er handelsvarer i forbindelse medprostitution.
And it iswomen who are traded like chattelsfor prostitution.
EU deltager i kampen moddisse former for mishandling og ydmygelse af kvinder gennem programmerne Daphne og Stop.
The EU is involved inthe war against these forms of maltreatment and humiliation of womenthrough its Daphne and STOP programmes.
Daphne støtter foranstaltninger til bekæmpelse af vold modbørn, unge og kvinder, mens Stop-pro-grammet hjælper medlemsstaterne medat koordinere deres foranstaltninger forat forhindre handel med mennesker ogseksuel udnyttelse.
Daphne supports measuresto combat violence against children,young people and women, while the STOP programme helps Member States to coordinate their measuresto prevent trade in human beingsand sexual exploitation.
I artikel 13 i EF-traktaten bestemmesdet, at EU kan træffeforanstaltninger til»at bekæmpeforskelsbehandling pågrund af køn, raceeller etniskoprindelse, religioneller tro, handicap,alder eller seksuelorientering«.
Article 13 of the ECTreaty states thatthe EU may takeaction to ‘combatdiscriminationbased on sex, racialor ethnic origin,religion or belief,disability, age orsexual orientation’.
handling, for det meste i deres forfatningeller i form af specifik lovgivning.
specific legislation.
Også ifremtiden vil de nationale myndighedervære ansvarlige for at beskytte deres borgere mod forskelsbehandling.
In future too,national governments will remainresponsible for protecting their citizens against discrimination.
EUbevæger sig imidlertid i retning af enfælleseuropæisk strategi for bekæmpelseaf forskelsbehandling. Det sker for atstyrke de grundlæggende rettigheder ogfrihedsrettigheder, hvorpå Den Europæiske Union er baseret, under hensyntagen til betydningen af fri bevægelighed,det indre marked og udvidelsen af EU.Grundlaget for en sådan indsats findes i Amsterdam-traktaten.
However,in order to underpin the fundamental rights and freedomson which the European Union is based, and takingaccount of the importance of freemovement, the internal market andthe EU enlargement, the EU ismoving towards a pan-Europeanstrategy to combat discrimination.The basis for this is provided by theAmsterdam Treaty.
Der sættes ikke spørgsmålstegn ved princippet om lighed for loven i demokratiskelande —herunder alle EU-lande.
In democracies, in other words in all EU Member States, equality beforethe law is not disputed.
Men ipraksis forskelsbehandles mange mennesker uden nogen objektiv grund.
But in everyday life many people suffer discrimination for no objective reason.
En farvet kan måske ikke finde en lejlighed,eller handicappede kan ikke finde arbejdetil trods for en fremragende uddannelse.Forskelsbehandlingen har mange ansigter, og den findes stadigvæk overalt.
Acoloured person may be unable tofind a flat, or a disabled person maybe unable to find a job despite anexcellent education. Discriminationhas many faces, and they are all stillto be found throughout the EU.
I enundersøgelse fra 1997 svarede 33% af deadspurgte EU-borgere, at de lejlighedsvisbetragtede sig selv som racister.
In an EU survey in 1997, 33 % of the EUcitizens questioned felt that theyoften or occasionally regarded themselves as racist.
For demennesker, det går ud over, er fremmedhad, antisemitisme og andre former forforskelsbehandling en krænkelse af deresgrundlæggende rettigheder.
Xenophobia, antiSemitism and other forms of discrimination infringe the basic rights ofthe individualsconcerned. concerned.
I mange år har EU-institutionerne benyttet sig af erklæringer, informationskampagner og andre redskaber, særligt foranstaltninger, der har til formål at øgebefolkningens opmærksomhed på problemet, til at bekæmpe forskelsbehandling.
For many years the EU institutionshave used declarations, informationcampaigns and other tools, particularly measures designed to enhancepublic awareness, to fight discrimination.
Men EU har ikke kunnet gå længere,da man savner et retsgrundlag herfor.Dette har ført til en debat om, hvorvidt Den Europæiske Union har behov for enborgerrettighedserklæring og om, hvordan respekten for menneskerettighederne kan indgå i traktaten.
But the EU has been unableto go any further due to lack of alegal base. This led to discussion as towhether the European Union needs abill of rights, and how respect forhuman rights can be enshrined in the Treaty.
Selv om Amsterdamtraktaten ikke har givet EUnogen kodeks for grundlæggende rettigheder, indeholder den dog en klar forpligtelse til at overholde menneskerettighederne.
Although the Amsterdam Treaty has not provided the EU with acode of fundamental rights, it hasmade a clear statement in support ofhuman rights.
I 1999 fremsatte Europa-Kommissionenen række omfattende forslag til specifikke foranstaltninger under artikel 13 meddet formål at ændre de holdninger, derligger til grund for forskelsbehandling.Det første aspekt af disse foranstaltninger er en reel beskyttelse.
In 1999 the European Commissiontabled a number of major proposalsfor specific measures under Article13 with a view to changing the attitudes underlying discrimination. Thefirstaspectofthese measures iseffective protection.
Pakken af forslag indeholder et handlingsprogram modforskelsbehandling og to rammedirektiver, der skal sikre fælles lovbestemteminimumsstandarder i EU for bekæmpelse af racisme og forskelsbehandling påarbejdspladsen.
The package ofproposals contains an action programme against discrimination andtwo framework directives designedto ensure a common minimum legalstandard throughout the EU for thefight against racism and against discrimination at work.
Hovedemnet er betydningen og håndhævelsen af princippetom ikke at forskelsbehandle. For eksempel har Kommissionen foreslået, atmobning på arbejdspladsen skal betragtes som indirekte forskelsbehandling ogderfor som uacceptabel.
The main issue isthe importance and enforcement ofthe principle of non-discrimination.For example, the Commission hasproposed that harassment at workshould be regarded asindirect discrimination and therefore as unacceptable.
Ud over disseinitiativer inddrager EU også Den Europæiske Socialfond i indsatsen for atbekæmpe forskelsbehandling.
In addition to these initiatives,the EU is also opening up the European Social Fund to actionagainst discrimination, giving morescope to all social players.
Hvad kan EU gøre for atbekæmpe forskelsbehandling?
All the EU countries have provisionsto combat discrimination, mostly intheir constitution or in the form of
Hvordan fremmer EUudviklingen hen mod etsamfund med plads til alle?
How does the EU promotesocial inclusion?
EU bekæmperforskelsbehandlingbaseret på f.eks.seksuel orientering,race og religion.
The EU fights discrimination basedon, for example, sexualorientation, racial origin and religiousoutlook.
Politikken om bekæmpelse af forskelsbehandling hænger nøje sammen medbekæmpelsen af social udstødelse.
Anti-discrimination policy is closelylinked to the fight against socialexclusion.
Devigtigste ofre for fattigdom og arbejdsløshed i EU er de befolkningsgrupper, derofte er udsat for at blive hånet, holdtuden for eller diskrimineret.
The main victims of poverty and unemployment in the EU arethose population groups which areoften targets of derision, rejection ordiscrimination.
De omfatterkvinder af en anden etnisk oprindelse,ældre og handicappede.
They include womenofdifferentethnic origin, olderpeople and the disabled.
Siden 1980’ernehar EU arbejdet på at hjælpe mennesker,der befinder sig i udkanten af samfundet,og EU vil i fremtiden gøre sig storeanstrengelser for at integrere de udstødte. På trods af EU’s økonomiske succes ognogle af medlemsstaternes forbilledligesociale sikringssystemer, er antallet afmennesker, der falder igennem nettet,steget i EU siden 1980’erne.
Since the1980s the EU has been committed tohelping people on the fringe ofsociety and will, in future, do itsutmost to integrate the excluded.Regardless of the EU’s economic success and despite the exemplarynature ofsome ofthe Member States’ social protection systems, thenumber of people falling though thenet has been increasing throughoutthe EU since the 1980s.
Sådannemennesker er afhængige af den minimumsindkomst, som staten udbetaler,eller af velgørenhed.
Such peopleare dependent on State minimumincome or on charity.
Arbejdsløshed, alko-hol- og narkotikamisbrug, forskelsbehandling som følge af fysiske eller mentale handicap og kernefamiliensopløsning kan føre til udstødelse af samfundet.
Unemployment, alcohol and drug abuse, discrimination as a result of physical ormental disability, and the decline inthe role of the family can all lead toexclusion from society.
På samme måde som ligestilling må dehandicappedes behov indgå som en integrerende del af alle EU’s politikker.
Like equal opportunities for womenand men, the needs of the disabledmust form an integral part of all EUpolicies.
Så EUtager højde for, at hver tiende EU-borgeri den erhvervsaktive alder har et fysiskeller et mentalt handicap.
So the EU is taking accountof thefact that every 10th EU citizenof working age has a physical ormental disability.
Den Europæiske Socialfond og den europæiske beskæftigelsesstrategi spiller enstadig større rolle i forbindelse medudformningen af en omfattende integrationspolitik.
The European Social Fund and the European Employment Strategy are playing anincreasingly importantrole inshaping a comprehensive integrationpolicy.
Derudover agter EU at fremme integreringen af ugunstigt stilledepersoner gennem særprogrammer ogspecifikke projekter. For eksempel er derfremsat forslag til et handlingsprogramfor integration af flygtninge og om nyeforanstaltninger til bekæmpelse af socialudstødelse på grundlag af en ny artikel i Amsterdam-traktaten.
In addition, the EU intends topromote the integration of disadvantaged people through specific programmes and projects.
EU har tidligere gennemført en rækkespecifikke foranstaltninger.
In the past the EU has implemented awide range ofspecific measures.Poverty programmes have helpedpromote the integration of disadvantaged people, and the Helios programme helped Member States andnon-governmental organisations totread new ground in their efforts toassist people with disabilities.
Fattigdomsprogrammer har bidraget til at fremmeintegrationen af ugunstigt stillede personer, og Helios-programmet har hjulpetmedlemsstaterne og de ikke-statsligeorganisationer til at gå nye veje i deresbestræbelser for at hjælpe handicappede.I dag arbejder EU med en bred strategi,der indebærer samarbejde med medlemsstaterne, ikke-statslige organisationer ogarbejdsmarkedets parter.
Todaythe EU is committed to a broad strategy involving cooperation with Member States, non-governmentalorganisations and social partners.
Målet er at løseproblemet ved kilden og hjælpe denenkelte til at hjælpe sig selv.
Theaim is to tackle the problem atsource and help people to help themselves.
Fremtiden —Europæisk beskæftigelses- og socialpolitik efter 2000 og arbejdsmarkedspolitisk agenda.
The way forward: European employmentand social policy beyond 2000
Dennerammebeslutning vil være efterfølgerentil det sociale handlingsprogram 19982000.
The Lisbon summit also supportedthe idea that the EU in 2000 shouldadopt a new Social Policy Agenda.This framework decision will be thesuccessor ofthe Social Action Programme 1998-2000.
Den største opgave i den forbindelse vil være at indlede en »god cirkel« vedat skabe bedre forbindelse mellem indsatsen mod arbejdsløshed, social sikring,social integrering, social dialog, ligestilling og bekæmpelse af forskelsbehandling.
Its majormission will be to initiate a ‘virtuouscircle’ by better linking action onemployment, social protection, socialinclusion, social dialogue, equalopportunities and anti-discrimina-tion.
Det skal ligeledes fremgå af agendaen, hvordan Den Europæiske Socialfondskal underbygge politikken, særligt forbeskæftigelsesstrategien.
It will also articulate how the European Social Fund will underpinpolicy, in particular the employmentstrategy.
Resultatet af EU-topmødet i Lissabon imarts 2000 om økonomisk reform,beskæftigelse og social samhørighedbekræftede behovet for en ny økonomiskog social dagsorden for år 2000 og frem.Europa skal udvikle sig i en videnbaseretøkonomi og skabe et »e-europa«.
The outcome of the EU summit of March 2000 in Lisbon on economicreform, employment and social cohesion confirmed the commitment to anew economic and social agenda forthe year 2000 and beyond. Europemust move forward in the know-ledge-based economy and create an‘e-europe’.
Statsog regeringscheferne indgik aftale om etnyt strategisk mål for EU i det kommende tiår: at skabe verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaseredeøkonomi, som kan sikre en bæredygtigøkonomisk vækst ledsaget af flere ogbedre arbejdspladser og en større socialsamhørighed.
The Heads of State or Government agreed on a new strategic goal for the EU for the next decade: to become the most competitive and dynamic knowledge-basedeconomy in the world, capable ofsustaining economic growth withmore and better jobs and greatersocial cohesion.