natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note: B:1995, DK: 1996, EL: 1997, E, F, IRL, I, S,UK, EU: 1998 Kilde : Eurostat
Note: B:1995, DK: 1996, EL: 1997, E, F, IRL, I, S,UK, EU: 1998 Source: Eurostat
Det er et kendetegn ved den menneskelige tilværelse, atantallet af funktionelle handicap af alle slags gerne øgesmed alderen.
Health developments are to a large extent determined by environmental conditions...
Sygdom, en risikobetonet livsstil, ulykkerog socioøkonomiske faktorer er alt sammen med til atskabe en "handicapproces", hvor tingene hober sig opmed årene.
However, as infant mortality is currently very low, further increases in life expectancy are now dependenton reducing morbidity and mortality at older ages.
Det er derfor ikke overraskende, at ungeudgør 5% af alle handicappede, mens personer i denerhvervsaktive alder udgør 46%, og de resterende 49%,som erklærer, at de har et handicap, er over 60 -år (iflg.ECHP-data). Med en stigende middellevetid vokser prævalensen af syns- og hørehandicap også samt neurologiske forstyrrelser som f.eks.
The major causes of morbidity are neuro-degenerativediseases (such as Alzheimer's and dementia), injuries,cardiovascular diseases, musculoskeletal diseases and cancer27.
Alzheimer's sygdom ogdemens.
Mental health problems are also increasingly significant.
Imidlertid vil den fremtidige udvikling i aldersbetingede risici for svækkelse være afgørende for antallet af ældre, som vil få behov for hjælp og pleje.
In the EU, abouta quarter of new disability benefits are attributed tomental ill-health.
Afgørende faktorer med hensyn til befolkningens sundhed spædbørnsdødeligheden i dag er meget lav, afhænger enyderligere vækst i middellevetiden nu af, om sygeligheden og dødeligheden blandt ældre kan nedbringes.
People in Europe are facing health risks from their physical environment, which to a very large extent are due toprevailing patterns of life and inherent use of resources.Human health depends on the availability of qualityfood, water, air and shelter.
Udviklingen i sundhedstilstanden beror i vidudstrækning på miljøforholdene...
It is also affected by noise,traffic congestion and accidents and insufficient sewagesystems.
De hyppigste årsager til sygelighed er neurodegenerativesygdomme (f.eks.
Rapid urbanisation has created particular problems in many cities, resulting in air pollution and unacceptable housing conditions.
Alzheimer's og demens), kvæstelser,hjerte-karsygdomme, muskel- og knoglelidelser ogkræft27.
Other health problemsrelate to water and food contamination, causing communicable diseases.
Da størsteparten af disse sygdomme helt klart eraldersrelaterede, vil befolkningens aldring influere påsygelighedsmønsteret og behovene for sundhedspleje.Der kan også noteres en stigning i antallet af tilfælde afmentale sundhedsproblemer.
However these adverse effects arebeing continuously addressed through urban renewal,improved infrastructure, monitoring of pollutants andreinforced food safety measures which have reducedtheir prevalence.
Det menneskelige helbred beror på adgangen til føde, vand, luft og bolig afgod kvalitet.
The health situation is also changing in the acceding States and candidate countries
Det påvirkes også af støj, trafikbelastningog ulykker samt uhensigtsmæssige kloaksystemer.
Health status is also improving in the acceding States,but, in most cases, they are generally lower than those
Denhurtige urbanisering har skabt særlige problemer imange byer med luftforurening og uacceptable boligforhold til følge. Andre sundhedsproblemer er knyttet til
During the last decade, air pollution in central and eastern European urban areas decreased due to the adoption of several technical measures and of economic sta-
De væsentligste sundhedsfaktorer28
Main determinants of health28
Alder, køn, arvelige forhold
Age, Sex,Hereditary factors
Familie og social støtte
Family and community support
Miljø-og kultur sammenhænge
Living and working conditions
Beskæftigelse har alt i alt en positiv indvirkning på levetidog helbred, forudsat at der er tale om højkvalitetsjob.
Employment overall has a positive impact on longevityand health, provided that jobs are of high quality.
Detviser sig, at ringe arbejdskvalitet skaber specifikke erhvervsbetingede sundhedsproblemer (ulykker, kvæstelserog erhvervssygdomme).
Lowquality of work is shown to create specific occupationalhealth problems (accidents, injuries and occupationaldiseases).
De vigtigste arbejdsrelateredesundhedsproblemer er muskel- og knoglelidelser efterfulgt af stress, lungelidelser og hjerte-karsygdomme.Branchen og beskæftigelsens art, arbejdskontrakttype(midlertidig) eller arbejdstid (skifteholdsarbejde), alder ogkøn påvirker prævalensen, og incidensen af sygdommenevarierer.
The main work-related health problems aremusculoskeletal, followed by stress, then pulmonaryand cardiovascular disorders. The type of industry andoccupation, the type of work contract (temporary) orwork time (shift work), age and gender influence theprevalence and incidence of disease.
Selv om kvinder udgør 46% af arbejdsstyrken, erkvinders andel af erhvervssygdomme i gennemsnit 18%,idet dette dog også afspejler arbejdstidsforskelle.
Although womenrepresent 46% of the workforce, the female share inoccupational diseases is 18% on average, although thisalso reflects differences in working hours.
vand- og fødevareforurening, som giver overførbare sygdomme.
Environmental and cultural context
Boligforholdene er dog stadigunder vesteuropæisk standard, og trafikproblemerne er ikraftig vækst.
In total, accidents andwork-related health problems resulted in 500 millionlost workdays in the EU in 1998/99.
I alt resulterede ulykker ogarbejdsbetingede sundhedsproblemer i 500 mio. tabtearbejdsdage i EU i 1998-1999.
However, housing conditions remain below Western European standards and traffic problems arebecoming very important.
Sundheden er helt klart forbundet med den socioøkonomiske status.
Health is clearly related to socioeconomic status.
Dette koncept defineres normalt ved hjælpaf en række indbyrdes forbundne, også kønsbestemte,karakteristika såsom beskæftigelse og uddannelsesniveau, indkomst og formue.
Thisconcept is normally defined using a number of interrelated indicators, such as occupational status, genderand levels of education, income and wealth.
For den enkelte bestemmersocioøkonomisk status adgangen til sociale og materielleressourcer og eksponeringen for sundhedsrisici.
For theindividual the socioeconomic status determines theaccess to social and material resources as well as theexposure to health risks.
I de tiltrædende medlemsstater anser en større andel afarbejdstagerne deres helbred og sikkerhed for at væreudsat for risici på grund af arbejdet, nemlig 40% i sammenligning med 27% i EU30.
In the acceding States a larger proportion of workersconsider their health and safety to be at risk because ofwork: 40% as compared to 27% in the EU30.
Der rapporteres om flerearbejdsrelaterede problemer i disse lande, navnlig almindelig træthed og muskel- og knoglelidelser.
Work relatedproblems are reported at a higher level in these countries,in particular overall fatigue and musculoskeletal disorders.
Sundheds- ogsikringssystemerne i de tiltrædende medlemsstater skal tilpasses europæisk lovgivning.
The health and safety systems in the acceding Stateswill have to adapt to the European legislation.
I mange af disse lande anvendes trepartsmodellen sjældent; det bliver derfor en storudfordring at sikre arbejdstageres og arbejdsgiveres inputtil forbedring af systemet.
In many ofthese countries social dialogue is less developed, thusensuring workers and employers input to improve the system remains a major challenge.
...samt på omfanget og arten af de sociale netværk.
...and the extent and quality of social networks.
På det individuelle plan ser det ud til, at uddannelse forbedrer de sociale evner, øger den enkeltes muligheder,opbygger selvtillid, styrker færdigheder og evner ogfremmer en sundere livsstil ved at skærpe opmærksomheden over for risici.
At the individual level education appears to enhancesocial capacities, expand individual opportunities, buildself-confidence, increase skills and capabilities and promote a healthier lifestyle, by increasing the awarenessof risks.
Ifølge eurobarometerundersøgelsenopfatter kun 50% af alle personer med mindre end engymnasial uddannelse imod knap 75% af alle personermed en videregående uddannelse deres helbred som"godt" eller "særdeles godt".
According to the Eurobarometer only 50% ofpeople with less than upper secondary education,against almost 75% of people with tertiary education,perceive their health as "good" or "very good".
Beskæftigelse og arbejdsløshed har begge betydning forsundhedstilstanden.
They exert a control ondeviant behaviour and on most factors related to lifestyle.
Det har vist sig, at en høj beskæftigelse eller en lav arbejdsløshed kombineret med høj gennemsnitlig national velstand nedsætter dødeligheden
They can facilitate access to health and services,provide a large amount of informal care and help attenuate the impact of negative events.
Social støtte er vigtig for sundhedstilstanden og navnligafgørende for et godt helbred i begge ender af livscyklussen.
The family remains the bedrock of care and support forboth children and adults in all Member States and therole of the family in the provision of care is perceived asimportant and positive.
Sociale netværk – bestående af familiemedlemmer, slægtninge, arbejdskolleger og venner – bidrager tilat beskytte og forbedre den enkeltes helbred.
Currently 6% of Europeansspend a large part of their time providing informallong-term care for older people or working-age adultswho are sick or disabled.
De kangribe ind over for afvigende adfærd og være opmærksomme på de fleste faktorer i relation til livsstil.
The future ability of families toprovide long-term care will be affected by developments in the activity rates of women and increasinginstability of family structures.
De kanlette adgangen til sundheds- og plejetjenester, yde enstor indsats angående uformel pleje og hjælpe med atafbøde virkningerne af negative begivenheder.
All Member States see atrend towards a reduction in household size and a
væsentligt med en vis periodemæssig forskydning29
However, social networks or 'informal jobs' may, tosome extent, alleviate the negative impact of job-losses.This 'buffer effect' is stronger in some Member States.
Kortfattet Udgave Den sociale situation i Den Europæiske Union – 2003 fattigdom i samfundet.
In Brief The social situation in the European Union 2003 growth in the number of people living alone.
Politisk betyder dette, at bekæmpelse af fattigdom og nedbrydning af barrierne foradgang til sundhedssystemet er af stor sundhedsmæssigrelevans.
Scenariosfor EU-15 show that by 2020 46% of people aged 85 andolder will be living alone and 80% of these will bewomen.
De nye udfordringer er også knyttet til de helbredsmæssige virkninger af forskellige former forlivsstil...
As a result, an increasing number of elderlypeople are likely to be in need of formal care provisionseven if disability rates at old age continue to drop.
Livsstilen betyder meget for sundhedstilstanden.
ding to the latest WHO report32.
Enrække alvorlige og voksende sundhedsproblemer af epidemisk karakter er knyttet til uhensigtsmæssig levevis,hvad angår kost, motion og misbrug af alkohol, tobak ogulovlige stoffer.
Tobacco smoking isassociated with a vast array of, sometimes fatal, diseasesthat may otherwise have been avoided (cardiovasculardiseases, cancers and pulmonary diseases).
Alle medlemsstateroplever en tendens i retning af en reduktion i husstandenes størrelse og en vækst i antallet af personer, der boralene.
Overall, onethird of the EU-15 population declare to smoke regularly.
Scenarier for EU-15 viser, at i 2020 vil 46% af allepersoner på 85 år og derover bo alene, og 80% af dissevil være kvinder.
The smoking prevalence among men is higher thanfor women in the EU-15 (40% for men and 28% forwomen) and it is on the increase, for young women particularly.
Følgelig vil et stigende antal ældre formentlig få brug for formel pleje og omsorg, selv omantallet af handicappede ældre fortsætter med at falde.
Evidence found for Denmark shows that lungcancer, linked with high female tobacco consumption, isone of the causes of relatively low life expectancy of Danish women33.
Indsatserne til fremme af en sund adfærd kræver etstærkt engagement fra en bred vifte af berørte parter.For at skærpe offentlighedens opmærksomhed omkringog forståelse for helbredsrisici, er det nødvendigt at sikreen balance mellem det offentliges virke, lokalsamfundsinitiativer og individuelle bestræbelser.
Strategies aimed at promoting healthy behaviour needthe strong involvement of a wide range of stakeholders.To increase public awareness and understanding of risksto health, a balance between government, communityand individual action is necessary.
Potentialet i enlokalsamfundsindsats fra ikke-statslige organisationer,lokale grupper og anden side får også større betydningog bør indgå i overvejelserne.
The potential for community action by non-governmental organisations, localgroups and others should be given due attention.
Alt ialt erklærer en tredjedel af borgerne i EU-15, at de rygerregelmæssigt.
Recent trends in social exclusion pose new challenges for reducing health inequalities
De seneste tendenser, hvad angår social udstødelse, frembyder nye udfordringer for bekæmpelsenaf sundhedsuligheder.
Alcohol and blood pressure account for 9-10% of DALYs34, and cholesterol and body mass for 6-7% of DALYs for both sexes.
Alkohol og blodtryk tegner sig for 9-10% af DALY34(ogkolesterol og kropsmasse for 6-7% af DALY for begge køn.Uhensigtsmæssig kost - dvs. et generelt dårligt spisemønster – har store følger på det socioøkonomiske plan, idetdet skader helbredet eller resulterer i økonomiske ogsociale og arbejdsmarkedsmæssige omkostninger.
Inadequate nutrition – i.e. a pooroverall dietary pattern – has important consequences insocio-economic terms, contributing to health deficiencies or resulting in economic and social costs.
Ifølge Eurostat er ca. 17% af alle voksne i EU overvægtige, og ca.6,5% er fede.
Eurostatdata suggests that around 17% of EU adults are overweight and around 6.5% are obese.
Overvægt eller fedme øger risikoen for enrække kroniske sygdomme som f.eks. hjerte-karsygdom-me, visse former for kræft og diabetes type 2.
Being overweightor obese increases the risk of some chronic diseases,such as cardiovascular diseases, certain cancers and diabetes type two.
Der kankonstateres en vækst i antallet af fede, især blandt børn.
Obesity is on the increase, particularlyamong children.
...navnlig, når det gælder unge...
...particularly for the young people...
Det ser ud til, at der i fattige lande er en klar sammenhæng mellem indkomstniveau og dødelighed.
In poor countries there appears to be a clear associationbetween the level of income and mortality.
Højereindkomst er ofte forbundet med et bedre helbred.
Higher income is often related to better health.
Dennesammenhæng er mindre tydelig i rigere lande, hvor detlader til, at dødelighedsmønstrene er knyttet til indkomstulighed.
This relationshipbecomes less obvious in more wealthy countries, wheremortality patterns appear to be associated to the degree of income inequality.
Dette skyldes først og fremmest, at lavindkomst og fattigdom er forbundet med ringe bolig- ogarbejdsforhold og dårlig levevis.
This is primarily because lowincome and poverty are associated with poor living andworking conditions and poor lifestyle.
I størsteparten af medlemsstaterne er der en langt større sandsynlighed for, atfattige beskriver deres helbred som dårligt eller særdelesdårligt, og for at de rapporterer om en højere grad afsocial isolation, om mindre potentiel støtte og om vanskeligere adgang til uformel pleje og omsorg.
Poor people aremuch more likely to describe their health as bad or verybad in most Member States and report a higher level ofsocial isolation, less potential support and lower availability of informal care.
Lav indkomst og fattigdom kan indebære ringereadgang til præventiv sundhedspleje (f.eks. konsultation)og kurativ behandling (f.eks. medicin og hospitalsindlæggelse) af tilstrækkelig kvalitet – f.eks. behandling,information og opfølgning.
Low income and poverty may imply poorer access topreventive (e.g. consultation) and curative (for examplemedication and hospitalisation) health care of sufficientquality – for example treatment, communication andfollow-up.
Der er større sandsynlighedfor, at personer med en højere indkomst modtager speciallægebehandling, mens personer med en lavere indkomst i reglen går til en alment praktiserende læge31.
Individuals with higher income are more likely to receive specialist services whereas those with lowerincome tend to use general practitioner care31.Incremental health benefits resulting from reducedincome inequality are particularly important whenpoverty is also present within the society.
Demarginale helbredsforbedringer som følger af mindreindkomstulighed er særlig vigtige, når der også findes
In policy termsthis means that fighting poverty and removing barriersto access to health care systems are major health issues.
Stofmisbrug, herunderalkohol, er ofte årsag til det alt for høje dødstal blandtunge, som skyldes ydre årsager: primært bilulykker, hvadangår unge mænd mellem 15 og 30 år, men også andreformer for voldsom død såsom selvmord, der er dennæsthyppigste dødsårsag blandt unge mænd.
Drugabuse, including alcohol, is frequently behind the excessive number of deaths of young people from external causes: mainly car accidents for young men between 15 and30, but also other types of violent deaths, such as suicides,the second most common cause of death for young men.Furthermore, use of illegal substances is concentratedamongst young adults, especially men in urban settings:the prevalence rate among young adults is roughly twicethat of all adults.
Desudener brugen af ulovlige stoffer hovedsagelig koncentrerethos unge voksne, specielt mænd i bymiljøer: Prævalensenblandt unge voksne er henved det dobbelte af prævalen-
In addition, sexual behaviour – forexample unintended pregnancies and the risk of infection from sexually transmitted infections – is a significantissue in young people's health.
Spørgsmålet om adgang til sundhedspleje af høj kvalitet, også for alle sårbare grupper, blev drøftet i den fælles rapport om social integration, som blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Laeken i december 2001.World Health Report – 2002: Reducing risks, promoting healthy life.Se også rapport fra GD Sundhed og Forbruger Beskyttelse: "The health status of the European Population" EF 2001DALY eller "Disability Adjusted Life Years", er et udtryk for sygdomsomfang beregnet som antal sunde leveår tabt på grund af for tidlig død eller alvorlige og vedvarende handicap. En DALY tabt er et sundt leveår mindre.
The issue of access to high quality healthcare also for all vulnerable groups was discussed in the Joint Report on Social Inclusion agreed at Laeken in December 2001.World Health Report – 2002: Reducing risks, promoting healthy life.See the DG Health and Consumer Protection report "The health status of the European Population" EC 2001.The DALY or Disability-Adjusted Life Year is a measure to quantify the burden of disease, which takes into account years of life lost due to premature mortality and years lived with a disability of specified severity and duration.
Kortfattet Udgave Den sociale situation i Den Europæiske Union – 2003 sen blandt samtlige voksne.
In Brief The social situation in the European Union 2003
2.4 Sundhedsplejeordninger
Health care systems
Sundhedssystemerne er vigtige for sundhedsresultaterne og økonomien i alle medlemsstater…
Health care systems are important for health outcomes and the economy in all Member States...
Sundhedssystemerne i EU er afhængige af en blanding affinansieringskilder.
Health care systems in Europe rely on a mix of fundingsources.
Det største bidrag i alle medlemsstater kommer fra det offentlige (i gennemsnit 75%), somfremskaffes gennem skatter og bidrag til sociale sikringsordninger.
Most funding in all Member States is publicexpenditure (on average 75%) raised through taxationand social health insurance contributions.
Kontantbetalingernesandel i EU's samlede sundhedsudgifter steg ganske let i1990'erne, og i 1998 lå EU-gennemsnittet på 16%. IItalien og Portugal udgør kontantbetalingers andel af desamlede sundhedsudgifter over 30%.
Privateexpenditure (from out-of-pocket payments and privatehealth insurance) accounts for less than 30% of totalhealth expenditure, except in Greece, Italy and Portugal.
Det ser mod forventning ud til, at væksten i de samlede sundhedsudgifter ikke hæmmedes, selvom udgifterne i stigende graddækkes via private finansieringskilder.
Itseems that, contrary to expectations, cost shifting to private sources of funding has not restrained the growthof overall health expenditure.
...og på langvarig pleje og omsorg.
...and for long term care.
Sundhedssystemerne spiller en vigtig rolle i bekæmpelsenaf dårligt helbred og bidrager i væsentlig grad til sundhedsresultaterne.
Health care systems are important for combating illhealth and contribute significantly to health outcome.Moreover, the weight of the health and long-term caresector in the economy and employment is considerable.
Endvidere er sundhedssektorens og delangvarige pleje- og omsorgsordningers betydning for økonomien og beskæftigelsen betragtelig.
On average, employment in the health and socialservices sector of the fifteen Member States is almost10% of overall employment.
I gennemsnit udgørbeskæftigelsen i sundheds- og socialsektoren i de 15 medlemsstater knap 10% af den samlede beskæftigelse.Sundhedssektoren er også en meget dynamisk og hurtigtvoksende økonomisk sektor med betydelige mulighederfor at bidrage til økonomisk vækst og beskæftigelse.Sundheds-og socialsektoren bidrog til 18% af nettojobskabelsen i EU i perioden 1995-200136.
The health sector is also avery dynamic and quickly developing sector of the economy with a substantial potential for contributing further to economic growth and employment opportunities. The health and social work sector contributed to18% of net employment creation in the EU between1995-200136.
Det er vanskeligt at fastslå både udgifter og nationaletendenser for langvarig pleje og omsorg, da disse ydelserofte er fordelt på forskellige offentlige strukturer ogbudgetter – normalt sundhedsbudgettet og budgettetfor sociale ydelser.
It is difficult to establish both costs and national trendsfor long-term (or tertiary) care because these servicesare often divided between different public structuresand budgets – normally between the health budget andthe budget for social services.
De bedst tilgængelige skøn overoffentlige udgifter til langvarig pleje og omsorg peger iretning af et vægtet EU-gennemsnit på 1,3% af BNP i2000 på en skala fra 0,7% i Frankrig, Irland og Østrig til3% i Danmark og 2,8% i Sverige38.
The best available estimates of public expenditure on long term care point toan EU weighted average of 1.3% of GDP in 2000 and aspan from 0.7% in France, Ireland, Austria up to 3% in Denmark and 2.8% in Sweden38.
…som trods store forskelle i opbygningen af sundhedssystemet står over for de samme udfordringer.
…which despite great differences in the organisation of health care face similar challenges.
Der er stor forskel på, hvorledes langvarig pleje ogomsorg for ældre er organiseret i de forskellige medlemsstater. Danmark har et stort antal sengepladser, somer beregnet på langvarig pleje, mens middelhavsmedlemsstaterne ligger betydeligt under EU-gennemsnittet;dette hænger sammen med forskellene i familienetværkets rolle, når det gælder uformel pleje.
The organisation of long-term care for the elderlyshows considerable variations between Member States.Denmark has a high number of beds devoted to longterm nursing care whereas the Mediterranean Member States are considerably below the EU average; this isrelated to the differing role played by family networksproviding informal care.