natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yderligere oplysninger om Europa-Kommissionens politik og tiltag vedrørende flersprogethed fås på:
•Oneness oers online courses for those interested in some of the smaller European languages — Estonian,
Sådan lærer vi fremmedsprog
How you can learn languages
Hos boghandleren; oplys titel, forlag og/eller ISBN-nummer
• from your bookseller by quoting the title, publisher and/or ISBN number;
Hos Europa-Kommissionens repræsentationer eller delegationer. Adresser, telefonnumre osv. findes på følgende webadresse: http://ec.europa.eu, eller send en fax til +352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
• at the European Commission’s representations or delegations.
EN BRO TIL FÆLLES FORSTÅELSE
A BRIDGE TO MUTUAL UNDERSTANDING
(*) Nogle mobiloperatører tillader ikke opkald til 00 800-numre eller tager betaling for sådanne opkald.
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00800 numbers or these calls may be billed.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Ocielle Publikationer, 2009
Luxembourg: Oce for Ocial Publications of the European Communities, 2009
Respekt for mangfoldighed er mere end nogensinde kernen i EU’s arbejde.
Respect for diversity is more than ever at the heart of the European project.
Derfor spiller flersprogethed så fremtrædende en rolle.
This is why multilingualism has assumed such a prominent role.
Som bevis på, at EU er et fællesskab af fælles værdinormer, som alle kan tilslutte sig, formidler vores politik for flersprogethed et klart budskab: Alle borgere skal kunne tale og blive forstået på deres eget sprog, og hvert eneste sprog er en berigelse for os alle.
Proving that Europe is a community of shared values to which all can subscribe, our multilingualism policy conveys a clear message: every citizen should be able to speak and be understood in their own language, and each of our languages enriches us all.
Stats- og regeringscheferne blev i 2002 i Barcelona enige om, at alle bør have undervisning i mindst to fremmedsprog fra de er helt små.
In 2002, the Heads of State or Government in Barcelona agreed that everyone should be taught at least two foreign languages from a very early age.
Vedtagelsen af Barcelonamålet — »modersmålet plus to andre sprog« — markerede en ændring af praksis fra blot at bevare sprogene til aktivt at udnytte deres potentiale.
The adoption of the Barcelona goal — ‘mother tongue plus two’ — marked a policy shift from simply preserving languages to actively developing their potential.
Kommissionen har under præsident José Manuel Barroso været særligt aktiv på dette område og begyndte sin embedsperiode med at gøre flersprogethed til en del af en EU-kommis-særs portefølje.
Under President José Manuel Barroso the Commission has been particularly active on this, beginning its term of oce by including multilingualism in a Commissioner’s portfolio.
I 2007 udnævnte Kommissionens formand, José Manuel Barroso, mig som den første EU-kommissær med flersprogethed som eneste ansvarsområde i erkendelse af, at forvaltning og fremme af sproglig mangfoldighed og sproglæring var uhyre vigtigt i en tid, hvor EU blev udvidet flere gange.
In 2007, recognising the importance of managing and promoting language diversity and learning in an era of EU enlargement, President Barroso appointed me the first Commissioner exclusively in charge of multilingualism.
Jeg har tilført min portefølje ambitiøse politiske mål, i særdeleshed et ønske om at ændre opfattelsen af sprog fra at være en hindring til at være et aktiv.
I brought to this portfolio ambitious political objectives — above all, a desire to change the perception of languages from one of barriers to one of assets.
Flersprogethed er først og fremmest en politik til fordel for borgerne.
Multilingualism is first and foremost a policy for the benefit of citizens.
Det er samtidig en politik, der bidrager til velstand og til fremgang i erhvervslivet, og som spiller en central rolle i det strategiske mål at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden.
It also contributes to prosperity and business success, playing a key role in the European Union’s strategic objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
Det har været en af de største glæder for mig, at borgere, sprogorganisationer, fagforeninger, lærere, universiteter og oentlige myndigheder deltager så aktivt.
4 participation of the public, language organisations, unions, teachers, universities and public authorities.
Vi har modtaget værdifulde bidrag fra Europa-Parlamentet, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og medlemsstaterne.
We have also received valuable input from the European Parliament, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee and Member States.
Hele dette arbejde kulminerede den 18. september 2008, hvor Kommissionen vedtog den nye strategi for flersprogethed »Flersprogethed: et aktiv for Europa og en fælles forpligtelse«.
All this work culminated in the Commission’s adoption on 18 September 2008 of the new strategy on multilingualism: ‘Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment’.
I denne strategi gøres der status over de fremskridt, der er gjort
This strategy takes stock of progress since the 2005 communication
1), men målet er at bygge videre og sætte siden Kommissionens meddelelse fra 2005 ( nyt skub i EU’s sproglige mangfoldighed, så den kommer til fuldt udtryk, og tilpasse politikken til et miljø, der er under forandring og bliver stadig mere komplekst.
), but the objective is to build on and extend it, giving a renewed impetus to the full expression of the EU’s linguistic diversity, and adapting policy to a changing and increasingly complex environment.
Den store fordel ved den nye meddelelse er, at der afdækkes mange mindre kendte sider af flersprogethed, f.eks. hvordan flersprogethed bidrager til at forbedre harmonien i samfundet — det er ikke noget tilfælde, at flersprogethed spillede en hovedrolle i det vellykkede europæiske år for interkulturel dialog (2008).
The great value of the new communication is that it reveals many less familiar facets of multilingualism, such as the way it contributes to improving social harmony, for instance — it is no accident that multilingualism played a leading part in the success of the European Year of Intercultural Dialogue in 2008.
Flersprogethed er også meget relevant for aktuelle temaer som f.eks. bevarelse af vores velstand, integration af indvandrere og styrkelse af båndene til lande, der ikke er med i EU, for blot at nævne tre områder.
Multilingualism is also very relevant to topical issues such as preserving our prosperity, integrating migrants, and strengthening our ties with non-EU countries, to name just three.
Når vi ser på, hvad vi hidtil har opnået, står det klart, at denne politik har stor betydning.
Looking at what has been achieved so far, it is clear that this policy matters.
Vi skylder os selv at yde en endnu større indsats for at styrke flersprogetheden som en vigtig faktor, der forener Europa, ved at ajourføre og tilpasse politikken til nye behov og nye udfordringer.
We owe it to ourselves to make even greater eorts to strengthen this key uniting factor in Europe, while updating and adapting it to serve new needs and challenges.
) En ny rammestrategi for flersprogethed.
) A new framework strategy for multilingualism.
I de senere år er sprogmiljøet i EU blevet mere sammensat.
In recent years, the language environment in the European Union has become more complex.
EU har nu 500 millioner borgere, 27 medlemsstater, 3 alfabeter og 23 ocielle sprog, hvoraf nogle også tales andre steder i verden.
The EU now has 500 million citizens, 27 Member States, 3 alphabets and 23 o-cial languages, some of which have worldwide coverage.
Hertil kan føjes omkring 60 andre regionale og mindre udbredte sprog.
To these can be added some 60 other regional and minority languages.
Øget mobilitet og migration mellem EU-lan-dene og den økonomiske globalisering har betydet, at der nu er meget større udveksling mellem folk, der taler forskellige sprog.
Increased intra-European mobility, migration and economic globalisation have dramatically multiplied interaction between speakers of dierent languages.
Denne tendens ser ud til at fortsætte.
This trend seems set to continue.
Flersprogethed kan være en af måderne at tilpasse sig globaliseringen på og gøre den til en fordel snarere end en ulempe.
Multilingualism can be a way of adapting to this globalisation process and turning it into an opportunity rather than a challenge.
Strategien for flersprogethed, der blev vedtaget i september 2008, kræver derfor en samlet indsats, for at følgende målsætninger kan realiseres:• Alle bør have mulighed for at kommunikere i tilstrækkeligt omfang til at udnytte deres potentiale og få det meste ud af de chancer, som et moderne og innovativt EU tilbyder dem.• Alle bør have adgang til passende sprogundervisning eller andre metoder til at omgå sprogbarrierer, så det bliver lettere at bo, arbejde og kommunikere i EU.
The strategy on multilingualism agreed in September 2008 therefore calls for combined eorts towards the following goals:•everyoneshouldhavetheopportunity to communicate appropriately, to realise their potential and to make the most of the opportunities oered by a modern and innovative EU;•everyoneshouldhaveaccess to appropriate language training or other ways to remove undue language obstacles throughout their life to facilitate living, working and communicating in the EU.
Selv de mennesker, der ikke er i stand til at lære andre sprog, bør af solidaritetshensyn gives passende kommunikationsmidler, så de får adgang til det flersproglige miljø, de er omgivet af.
In a spirit of solidarity, even those unable to learn other languages should be provided with appropriate means of communication, to give them access to the multilingual environment which surrounds them.
EU’s flersprogethedspolitik skal fungere både i og uden for EU:• i EU, ved at øge respekten for alle de sprog, der tales i EU, hvad enten de er officielle, regionale eller mindre udbredte sprog, ved at fremme sproglæring, social samhørighed og indvandrernes sociale integration og ved at sikre, at sprog er et tilbud til borgeren• uden for EU, ved at fremme EU-sprogene i udlandet, udbrede de værdier, der i EU skaber solidaritet og enhed i mangfoldighed, og tilskynde EU-borgerne til at beherske sprog, der tales i lande uden for EU.
The EU’s multilingualism policy is intended to work both internally and externally:•internally, by promoting respect for all languages spoken in the EU, whether they are ocial, regional or minority languages, by promoting language learning, social cohesion, the social integration of migrants, and making sure that languages are at the service of the citizen;•externally, by promoting EU languages abroad, spreading the EU values of solidarity and unity in diversity, and encouraging Europeans to master the languages of countries outside the EU.
Sprog som en bro mellem nationer
Languages as bridges between people
Interkulturel dialog: Da EU udnævnte 2008 til det europæiske år for interkulturel dialog, var det i erkendelse af det presserende behov for gode forbindelser mellem de forskellige kulturer, som vort samfund består af.
Intercultural dialogue: In making 2008 the European Year of Intercultural Dialogue, the EU recognised the urgent need for harmonious relationships between the dierent cultures that make up our society.
I ordet »dialog« ligger, at det er nødvendigt at forstå og respektere de sprog, som kulturerne kommer til udtryk gennem.
The word ‘dialogue’ implies the need to understand and respect the languages through which cultures are expressed.
Flersprogethed kan muliggøre dialogen og mindske risikoen for, at et samfund bryder sammen, og være med til at opbygge et samfund, der er mindre sårbart over for konflikter.
Multilingualism can make this dialogue possible, reducing the risk of communities turning in on themselves, and building a society less vulnerable to conflicts.
Mange af disse spørgsmål blev taget op på møder og konferencer osv., der blev afholdt rundt omkring i EU i løbet af temaåret.
Many of these issues were addressed in events held around Europe to mark the year.
Maaloufgruppen: I 2007 bad Kommissionen en gruppe intellektuelle under ledelse af den fransk-libanesiske forfatter, Amin Maalouf, om at gøre sig overvejelser om flersprogethedens bidrag til den interkulturelle dialog.
The Maalouf Group: In 2007, the Commission asked a group of intellectuals chaired by the French/Lebanese writer Amin Maalouf to reflect upon the contribution of multilingualism to intercultural dialogue.
I deres rapport understreger de, at sproget er en vigtig bestanddel af vores identitet, og at sprogkundskaber har afgørende betydning for social samhørighed og integration.
Their report stresses that languages are a key component of our identities, and that knowledge of languages is crucial for social cohesion and integration.
At lære sprog åbner døre til andre kulturer og bygger broer til borgere i andre samfund, der taler de pågældende sprog.
Learning languages opens doors to other cultures, and builds bridges with members of the communities who speak them.
Det er en berigende oplevelse for begge parter.
It is an enriching experience for both sides.
Personligt adoptivsprog: Dette er kernen i rapporten fra Maaloufgruppen.
Personal adoptive language: This represents the central idea of the Maalouf Group report.
Med udgangspunkt i målet om »modersmålet plus to andre sprog« bør den enkelte borger ikke blot kunne tale et sprog, som er nyttigt i international kommunikation, men det bør også være muligt at vælge et såkaldt »personligt adoptivsprog«.
Based on the ‘mother tongue plus two’ objective, in addition to choosing a language for international communication, each citizen should also be able to pursue a so-called ‘personal adoptive language’.
Det ville indebære, at man ikke kun studerer grammatikken, men også får et indgående kendskab til kulturen, litteraturen, historien og de mennesker, der taler det pågældende sprog.
This language should be learnt not only by studying the grammar rules, but by learning in-depth about the culture, the literature, the history and the people who speak it.
I 2008-strategien opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at overveje denne tanke, og hvilke tiltag der kunne træes.
In its 2008 strategy, the Commission invited Member States to further reflect on this idea and on concrete ways of implementing it.
Kendskab til værtslandet: Den øgede mobilitet og migration, der nu foregår, betyder, at beherskelse af det/de sprog, der tales i værtslandet, er af grundlæggende betydning for en vellykket integration og for at kunne deltage aktivt i samfundet.
Host country knowledge: In the current context of increased mobility and migration, mastering the national language(s) is fundamental to integrating successfully and playing an active role in society.
2008-strategien er helt klart befordrende for den tanke, at borgere, der ikke har værtslandets sprog som modersmål, fordi de enten er indvandrere eller EU-borgere med bopæl i en anden medlemsstat, bør tale dets sprog.
The 2008 strategy is clearly conducive to the idea that non-native speakers, whether migrants or Europeans living in another Member State, should speak the language of the host country.
Ambassadører: Medlemmerne af Maaloufgruppen, der blev udpeget til »ambassadører for flersprogethed«, arbejder fortsat på at udbrede deres vision om flersprogethed som en forudsætning for EU’s grundlæggende værdier, nemlig demokrati, fred og respekt for den sproglige og kulturelle mangfoldighed.
Ambassadors: The members of the Maalouf Group, appointed ‘ambassadors of multilingualism’, continue to promote their vision of multilingualism as an enabler of the fundamental values of the European Union: democracy, peace and respect for linguistic and cultural diversity.
En fælles forpligtelse
A shared commitment
Det er de enkelte medlemsstater, der bestemmer, hvordan deres skoler og uddannelsessystemer skal fungere.
It is up to individual Member States to decide how to run their schools and courses.
Europa-Kommissionen kan dog hjælpe dem med den udfordring, som sproglig mangfoldighed er, ved at støtte dem, samordne indsatsen og tilføje en europæisk dimension til undervisningen.
However, the European Commission can help them tackle the challenges of linguistic diversity by supporting and coordinating action and adding a European dimension to learning.
Forholdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne er baseret på den såkaldte »åbne koordinationsmetode«.
The relationship between the Commission and Member States is based on the so-called ‘open method of coordination’.
I stedet for lovgivning udarbejder Kommissionen retningslinjer og indikatorer og tilskynder til benchmarking og udveksling af eksempler på bedste praksis.
Instead of legislation, the Commission draws up guidelines and indicators, and promotes benchmarking and the sharing of best practice.
Grundlag for yderligere forbedringer: I 2007 blev handlingsplanen om fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed revideret, og det blev overvejet at udvide handlingsplanen til også at omfatte andre områder.
A basis for further improvement: In 2007, a review of the action plan to promote language learning and linguistic diversity considered broadening its scope.
Det blev understreget, at der er behov for at skabe større motivation, gøre mange flere sprog tilgængelige for mange flere, der vil lære sprog, herunder personer under erhvervsfaglig uddannelse, og gøre kurserne bedre og mere attraktive ved at begynde at anvende uformelle læringsmetoder som f.eks. tv, internettet og andre medier.
The review stressed the need to boost motivation, to make a greater variety of languages available to a greater variety of learners, including vocational students, and to improve the quality and appeal of courses, incorporating informal, learning methods using TV, the Internet and other media.
Fornyet engagement: Ved at støtte 2008-strategien forpligtede medlemsstaterne i Rådet sig til at sætte sig nye ambitiøse mål.
A renewed commitment: By endorsing the 2008 strategy, Member States in the Council committed themselves to a fresh series of ambitious goals.
Dette blev for første gang bakket op med udtalelser fra samtlige EU-institutioner, hvor Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget alle erkendte behovet for et bedre samarbejde.
This was underpinned, for the first time, by opinions issued by all of the European institutions, with the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions all recognising the need for better cooperation.
Status: Kommissionen vil støtte medlemsstaterne ved at udarbejde en oversigt over bedste praksis inden for sprogundervisning og -læring og gøre oversigten offentligt tilgængelig.
The practical side: To support the Member States, the European Commission will draw up an inventory of best practice in language learning and teaching and make it publicly available.
Livslang sproglæring, en fælles målsætning
Lifelong language learning, a common objective
Medlemsstaterne fastholder, at Barcelonamålsætningen skal være det vejledende princip for sproglæring i fremtiden.
Member States have maintained the Barcelona objective as the guiding principle for language learning in the future.
Det fælles mål er stadig, at alle børn skal have lært mindst to fremmedsprog, inden de går ud af skolen.
The common goal is still to teach every child at least two foreign languages by the time they leave school.
Livslang læring som en realitet: Det anføres i oplægget til 2008strategien, at sprogfærdigheder er altafgørende i en moderne verden. Kommissionen tilskynder kraftigt til en ambitiøs tilgang til målet om at lære to sprog, men understreger samtidig, at sproglæring ikke bør slutte ved skoleporten.
Lifelong learning as a reality: The 2008 strategy paper argues that languages are vital skills in the modern world.
Sprog bør ikke kun være et tilbud til skoleelever og sprogfolk, eftersom personer, der modtager undervisning på erhvervsuddannelser, i ikke-sproglige fag og på voksenuddannelser, også har brug for kurser, der er skræddersyet til deres behov.
Languages should not be left to schoolchildren and linguists: students in vocational and non-linguistic courses and adult learners also need courses tailored to their needs.
En af idéerne er en ny tilgang, hvor passive eller delvise sprogfærdigheder kan medvirke til at realisere Kommissionens politik for skabelse af muligheder for hele samfundet.
One idea is a new approach including passive or partial language skills, to further the Commission policy of opening opportunities to society as a whole.
Målsætningen: Der har været en kraftig vækst i sproglæringen, og pensum for over halvdelen af skoleeleverne omfatter allerede to sprog, men der er stadig lang vej igen, før der sker en virkelig forandring.
The objective: There has been rapid growth in language learning and already more than half of all pupils have two foreign languages in their curriculum, but a great deal remains to be done to really eect change.
Det anerkendes, at tidlig sproglæring kan være et vigtigt grundlag for udbygning af sprogevnen senere i uddannelsesforløbet.
It has been accepted that early language learning can be a key basis for building language abilities later in a school career.
Hjælp til fremskridt: Kommissionen har udarbejdet indikatorer, der kan hjælpe medlemsstaterne med at kortlægge deres fremskridt, og har fremsat forslag om et nyt mål for sproglæring. Mindst 80 % af eleverne i folkeskolen bør senest i 2020 undervises i mindst to fremmedsprog.
Assisting progress: The Commission has devised indicators to help Member States chart their progress, and has proposed a new target for language learning: at least 80 % of pupils in lower secondary education should be taught at least two foreign languages by 2020.
Investering i sproglæring: Gennem programmet for livslang læring bistås medlemsstaterne i deres indsats, idet der opfordres til gennemførelse af projekter og dannelse af netværker, og der ydes støtte til udbredelse af god praksis.
Investing in language learning: The ‘Lifelong learning’ programme assists Member States in their eorts, promoting projects and networks and supporting the spread of good practice.
Finansieringen af sprogprojekter gennem dette program er steget med 66 %, og i 2007 blev finansieringen udvidet til at omfatte alle ocielle, regionale og mindre udbredte sprog.
Funding for language projects in this programme has increased by 66 %, and in 2007 it was extended to include all ocial, regional and minority languages.
Den højtstående gruppe for flersprogethed: Der blev i forlængelse af meddelelsen fra 2005 (»En ny rammestrategi for flersprogethed«) nedsat en gruppe af eksperter fra hele EU, som skulle støtte og rådgive om nye initiativer samt sætte nyt skub i og komme med nye idéer til en overordnet tilgang til flersprogethed i EU.
High Level Group on Multilingualism: A group of experts from across Europe was set up in response to the 2005 communication ‘A new framework strategy for multilingualism’ to provide support and advice on developing initiatives, as well as fresh impetus and ideas on a comprehensive approach to multilingualism in the European Union.
De satte i deres arbejde fokus på vigtigheden af at skabe opmærksomhed om betydningen af og øge motivationen til at lære sprog; de muligheder, som medierne skaber, for at omtale, øge og fastholde motivationen for sproglæring, sprog for erhvervslivet, nye tendenser og behov for tolkning og oversættelse, regionale og mindre udbredte sprog samt forskning i flersprogethed.
Their findings focused on: the importance of raising awareness of and enhancing the motivation to learn languages; the potential oered by the media for evoking, enhancing and sustaining motivation for language learning; languages for business; new trends and needs in interpretation and translation; regional and minority languages; and research into multilingualism.
Flersprogethed, et aktiv i erhvervslivet
Multilingualism, an asset in business