natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det første skridt for at tiltrække flere unge til videnskabs- ogteknologikarrierer er at forstå, hvad det er, der skubber dem væk.
These employment trends cannot be allowed to continue if Europe is to safeguard its future prosperity and continue to improve the quality of life of all its citizens.
Men videnskaben står ikke stille. For at opretholde Europas konkurrenceevneinden for de nyeste discipliner, som vil forme vores fremtid, er der brug forflere på hinanden følgende generationer af videnskabsfolk og forskere.
The first step towards and attracting more young people to S & T careers is to understand what is pushing them away.
Der gennemføres ligeledes specifikke arrangementer for at øge de ungesinteresse for videnskaben. For eksempel støtter Europa-Kommissionenhvert år en EU-konkurrence for unge videnskabsfolk, der skal stimulere ogbelønne videnskabelig innovation.
Specific actions are also being implemented to increase young people's interest in science.
Den årlige europæiske videnskabsugehar held med at involvere det unge publikum i en bred vifte af aktiviteter,som viser videnskabens sjove side og understreger dens iboendekreativitet og relevans.
The annual European Science Week successfully involves the young public in a diverse range of activities, which show the fun side of science and emphasise its inherent creativity and relevance.
Ifølge undersøgelser fra Eurobarometeret, som er EU’s instrument til atanalysere den offentlige opinion, har unge europæere generelt en positivholdning til videnskab og teknologi, som udmærket kan sammenlignes medde ældre generationers.
But science does not stand still: to maintain Europe's competitiveness in the cutting-edge disciplines that will shape our future, successive generations of scientists and researchers are needed.
Moderne økonomier afhængermere og mere af anvendelsenaf videnskabelig knowhow ogde nyeste teknologier - ogændringerne sker hurtigere oghurtigere.
According to Eurobarometer polls, the EU's instrument for the analysis of public opinion, young Europeans have a generally positive perception of science and technology that compares favourably with that of older generations.
Mensvidenskab og teknologi spillervigtige roller i dagens globaleøkonomi, vender de unge sigfra de videnskabelige fag”,observeredeforskningskommissær Philippe Busquin.
While science and technology play key roles in today's global economy, young people are turning away from science subjects, " observed European Research Commissioner Philippe Busquin.
“Vi bliver nødt til atforstå, hvad disse tendenserskyldes og gøre noget for attackle dem”.
"We need to understand the origin of these trends and take action to address them. "
“Det er vigtigt at støtte Europas yngste videnskabsfolk for at sikreforskningsfællesskabets fremtid”, sagde den europæiskeforskningskommissær Philippe Busquin, “og der skal gøres mere for at skabetilstande, der tilskynder flere unge til at gå i gang med videnskabeligekarrierer og blive morgendagens professionelle videnskabsfolk”.
"Supporting Europe's youngest scientists is essential to ensure the future of the research community," said European Research Commissioner Philippe Busquin, "and more must be done to create the conditions to encourage more young people to take up careers in science and become tomorrow's science professionals."
En af grundene til, at de unge mister interessen for videnskabsfagene,synes at være den måde, hvorpå der undervises i disse fag.
One of the reasons why young people lose interest in science appears to be the way in which it is taught.
Læseplanernefor videnskabsfagene har en tendens til at være fulde af fakta, som de ungeforventes at lære udenad.
Science curricula tend to be packed full of facts that young people are expected to memorise.
Den europæiske videnskabsugeer EU’s årligevidenskabsfestival, som bringervidenskaben direkte ud tilfolket.
European Science Week is the EU's annual festival of science that brings science directly to the people.
Selv om den ikkehenvender sig specifikt til deunge, har de fleste aktiviteteret decideret ungdommeligtpræg.Hvert år sættes et andet sætaktiviteter i gang.Disseaktiviteter har haft envældig succes med at stimulerefantasien og få ungemennesker til at involvere sig ipraktisk videnskab og stilleudforskende spørgsmål.
Each year, a different set of activities is launched. These have been enormously successful at stimulating the imagination and getting young people involved in practical science and in asking probing questions.
Sci-Tech var en af debegivenheder, der var målrettetmod skolebørn.
Sci-Tech was one of the events targeted at schoolchildren.
De siger, at årsagerne til den faldende interesse for videnskabsstudierne harnoget at gøre med den måde, hvorpå der undervises i videnskabsfag iskolerne, fagenes kompleksitet og tilsyneladende mangel på attraktivekarrieremuligheder.
The reasons, they say, for the declining interest in scientific studies relate to the way science is taught in schools, the complexity of these subjects, and an apparent shortage of attractive career prospects.
Offentligheden er bekymret, og flertallet af de adspurgteunionsborgere forventer, at myndighederne træffer foranstaltninger for atgøre noget ved situationen.
The public is con­cerned, and the majority of Union citizens polled expect the authorities to take measures to address the situation.
Der skal lægges større vægt på indhold og praktisk anvendelse, så det atlære videnskab bliver mere relevant for både drenges og pigers behov ogforhåbninger.
More emphasis needs to be placed on context and practical application so that learning science becomes more relevant to the needs and aspirations of both boys and girls.
Som en del af handlingsplanen “Videnskab og samfund” vil Europa-Kommissionen etablere et paneuropæisk initiativ, der skal styrkevidenskabsundervisningen i skolerne.
As part of the Science and Society action plan, the European Commission will establish a pan-European initiative to enhance science teaching in schools.
Derudover bør inddragelsen afprofessionelle videnskabsfolk styrke bindeleddet mellem det at studerevidenskab og det at gå i gang med en videnskabelig karriere.
In addition, the involvement of professional scientists should strengthen the link between studying science and taking up a scientific career.
Side 2 - Det europæiske landskab
Page 2 – Setting the stage General overview and background of the growing trend towards direct participation by civil society in European governance.
Side 3 - Forord Civilsamfundets spirende rolle i Det Europæiske Forskningsrum.
Page 3 – Foreword The burgeoning role of civil society in the European Research Area.
2003 konferencen i Bruxelles om ‘Deltagelsesdemokrati i Det Europæiske Forskningsrum: Civilsamfundets rolle’der i sig selv er et aktuelt eksempel på en vellykket deltagelsesproces.
Page 4 – The 2003 conference The 2003 conference in Brussels on the ‘Governance of the European Research Area:the role of civil society’,itself an example of a successful participatory process in action.
Side 5 - Præsentation af aktørerne
Page 5 – Introducing the players Profiles underlining the enormous diversity of the main stakeholders in the research participatory process.
Side 8 - En kæde af stemmer Udpluk af citater fra 2003 konferencen i Bruxelles.
Page 8 – Chain of voices Highlights some quotes from the recent Brussels conference.
Side 9 - Sagens kerne Rationalet bag inddragelse af civilsamfundet.
Page 9 – The heart of the matter The rationale for civil society participation.
Side 10 - Vindebroen sænkes Status over nuværende deltagelsesprocesser i Europa.
Page 10 – Lowering the drawbridge The current state of participatory processes in Europe.
Side 11 - Modeller for deltagelse
Page 11 – Models of participation Alternative models for the participatory process,the elements they share in commonandhow they differ.The issue of developing a culture of participation,and the tools formaking participatory processes more successful.
Side 14 - Eksperimentering med forskellige modeller
Page 14 – Experimenting with different models The European Commission’s potential role as a ‘trendsetter’for participatory processesin Europe.
Side 16 - Instrumentændringer
Page 16 – Instrumental changes The tools that can be used to optimise the effectiveness of civil society participation in European governance.
Side 18 - Et kig ind i fremtiden Anbefalinger for fremtidig handling.
Page 18 – Peering into the future Recommendations for future action.
NYE STYREFORMERI
GOVERNANCE OF THE
DETEUROPÆISKEFORSKNINGSRUM– BORGERNESNØGLETILLABORATORIET
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING SOCIETY A KEY TO THE LAB
Det europæiske landskab
Setting the stage the stage
Den voksende tendens til direkte deltagelse afcivilsamfundet i EU's forskningspolitik er en del afden proces, som ofte kaldes videnskabelig‘demokratisering’.
The growing trend towards direct participationby civil society in the governance of Europeanresearch is part of a process that is oftenreferred to as ‘democratising’ science.
Sådanne deltagelsesprocesser fritager ikke beslutningstagerne fra at skulle træffe vigtige beslutninger.De giverimidlertid beslutningstagerne nogle særdeles effektiveredskaber til at forbedre beslutningsprocessen samt at'tage temperaturen' på visse omstridte emner.
As researchers navigate uncharted scientific terrainand technology penetrates deeper into our lives,theview that science is not just about knowledge but alsoabout politics,ethics and quality of life is becomingmore widely accepted.
Efterhånden som forskerne vover sig ud på ukendtevidenskabelige områder,og teknologien trængerdybere ind i vores liv,vinder det synspunkt,at videnskabikke blot er et spørgsmål om viden men også om politik,etik og livskvalitet,større genklang.
Participatory processes do not exempt decision-makersfrom taking tough decisions.They do, however, give policy- and decision-makers a powerful tool to enhancethe decisionmaking process and ‘test the water’oncontentious issues.
Idet videnskabens indflydelse rækker langt ud over detvidenskabelige miljø,er det i stigende grad vigtigt atinddrage samfundet i fastlæggelsen af forskningsprioriteter og overvågningen af forskningsaktiviteter.
Since the influence of science stretches far beyondthe scientific community,involving society in settingresearch priorities and monitoring research activitiesis becoming increasingly important.Research activities cannot stand apart from society,but must take itsinterests into account.
Forskningsaktiviteter kan ikke isoleres fra samfundet,men må tage højde for dettes interesser.
Europe’s diversity – both in the array of interest groups and the vastrange of stakeholders each contains – means that thereis a wide spectrum of needs that the participatoryprocess must address and a broad range of alternative models for its application.
På trods af,at Europa længe har haft tradition for pluralisme og konsultation,er svaret på spørgsmålet om,hvordan man kan forbedre deltagelse,hverken klart ellersimpelt.Europas mangfoldighed - både med hensyn tilden brede vifte af interesser og det store antal af aktører,som hver gruppe omfatter - betyder,at der er et vidtspektrum af behov,som deltagelsesprocessen må tagehensyn til samt en lang række alternative modeller fordennes gennemførelse.
Although it might be argued that the general publichas a fundamental right to monitor the researchcommunity’s activities,there are also more practical justifications for involving civil society.Civil societyhas the potential to bolster the efficiency of the decisionmaking process and can significantly contributeto increasing knowledge and balancing out competinginterests.
Det kan argumenteres,at den brede offentlighed har engrundlæggende ret til at overvåge det videnskabeligemiljøs aktiviteter,men der er også mere praktiskebegrundelser for at inddrage civilsamfundet.Civilsamfundet har potentiale til at gøre beslutningsprocessen mere effektiv og kan samtidig bidrage betydeligttil at øge viden og udligne modstridende interesser.
Modern communications technologies offer part ofthe answer as they allow citizens to make their voicesheard as never before.But they throw up their ownchallenges of striking a balance between direct andrepresentative democracy,as well as questions of whoshould be listened to and on which occasions.
Aktørerne er godt klar over,at deltagelse ikke blot er etmodelune - det er kommet for at blive.Som offentligedebatter om genetisk modificerede organismer(GMO'er) og stamcelleforskning peger på,er princippetom deltagelsesdemokrati blevet sat på den politiskedagsorden på alle niveauer.
Stakeholders are clear that participation is not a passingfad – it is here to stay.As public debates over GMOsand stem cell research indicate,the concept of participatory governance has entered the political agendaat all levels.
Deltagelsesmekanismer og -redskaber giver dog ikkeret meget mening,hvis der ikke er nogen underliggende konsultations- og deltagelseskultur.For at skabedet rette kulturelle landskab er det derfor nødvendigt atændre institutionelle og individuelle holdninger,hvilket isig selv er en gradvis proces,der også forudsætter bredkonsultation.
However,the mechanics and tools of participationmean very little without an underlying culture of consultation and participation.Forging the right culturallandscape requires changing institutional and individual attitudes which,in itself,is a gradual processthat also involves wide consultation.
Dette er udtryk for,at videnskab og teknologi på regio-nalt,nationalt og europæisk plan er blevet mere vidtfav-nende.Denne vidtfavnende karakter er opstået inden foren bredere samfundsmæssig kontekst,hvor der sker etskift i retning af mere direkte former for demokrati,somfor eksempel e-demokrati.
This means that science and technology policy atregional,national and European level has becomemore inclusive.This inclusiveness comes in the widercontext of the shift towards more direct forms ofdemocracy,such as e-democracy.
Med henblik på at finde den bedste vej fremad har Europa-Kommissionen lyttet omhyggeligt til ngo'er - samtandre aktører - for at sikre,at civilsamfundet får indflydelse på udformningen af den rolle,det vil komme til atspille i Det Europæiske Forskningsrum.At tage civilsamfundet ombord allerede på designstadiet er udtryk for EU's stærke engagement i deltagelsesdemokrati.
In order to find the optimal path forward,the European Commission has been listening carefully to NGOs – as well as other stakeholders – to ensure that civilsociety has a say in shaping its role in the governanceof the European Research Area.Bringing civil societyon board from the design stage demonstrates Europe’sstrong commitment to participation.
DETEUROPÆISKEFORSKNINGSRUM– BORGERNESNØGLETILLABORATORIET forskn den
SOCIETY A KEY TO THE LAB direct society Euro
Forord en tidsalder med hidtil usete videnskabelige fremskridt,hvor videnskab og teknologi har gennemsyretvores liv i enhver henseende.Vi erderfor kommet til at forvente megetaf videnskaben.Paradoksalt noksynes offentligheden ikke altid atvære særlig tiltrukket af den.
Foreword tific progress in which scienceand technology have permeatedinto every aspect of life.As such,we have come to expect a lotfrom science.Yet, paradoxically, the public does not alwaysappear very attracted to it.
Hvis den europæisk forskning skalkunne reagere på borgernes forhåbninger og bekymringer ogfortsat være konkurrencedygtig -og kunne kapitalisere på de mulig-heder,som avancerede teknologieråbner mulighed for - er det nødvendigt med et solidt partnerskabmellem det videnskabelig miljø,beslutningstagerne,industrien ogcivilsamfundet.
If European research is to respondto its citizens’aspirations and concerns whilst remaining competitive– as well as capitalising on theopportunities provided by cuttingedge technologies – it requires asolid partnership between the scientific community, policy-makers, industry and civil society.
Mens opinionsundersøgelser afs-lører,at europæerne generelt haren positiv opfattelse af videnskabens og teknologiens fordele forderes liv,er de mere bekymredeover de mulige risici og etiske over-vejelser,der er forbundet medvidenskabelige fremskridt.
While polls reveal that, overall, Europeans have a positive view of the benefits of science andtechnology on their lives,they aremore wary of the possible risksand ethical considerations associated with scientific progress.
På topmødet i Lissabon i marts2000 satte Den Europæiske Unionsig det ambitiøse mål at blive verdens førende videnbaserede økonomi inden 2010.Siden da har EUtaget en række vigtige skridt påvejen til viden.
In March 2000 in Lisbon, the European Union set itself theambitious goal of becoming theworld’s leading knowledge-based economy by 2010.Since then,Europe has taken some importantsteps along the road to knowledge.
EU er på nuværende tidspunktinvolveret i offentlige debatter om emner som foreksempel GMO'er,stamcelleforskning,miljø og fødeva-resikkerhed.Hvis risiciene skal minimeres og de nødvendige foranstaltninger træffes,er det ikke destomindre nødvendigt at udvikle og anvende sofistikeredevidenskabelige redskaber.
Europe is currently engaged in broad public debateson issues such as GMOs,stem cell research,the envi-ronment,or food safety. Nevertheless, minimising risksand taking the necessary precautions requires thedevelopment and use of sophisticated scientific tools.
På topmødet i Barcelona i 2002 blev de europæiskeledere enige om at konkretisere deres tilsagn om atafsætte flere ressourcer til forskning og udvikling (F & U).De satte Unionen det dristige mål at investere 3% af sitbruttonationalprodukt i F & U,og i 2003 præsenterede Europa-Kommissionen et ‘vejkort’,der havde til formål athjælpe medlemsstaterne til at nå målet på 3%.
In 2002 in Barcelona,European leaders agreed to fleshout their pledge to dedicate more resources to researchand development (R & D).They set the Union the boldtarget of investing 3% of its gross domestic product in R & D. And the European Commission unveiled in 2003 a ‘road map’to help guide Member States towards the3% goal.
Men finansiel investering er kun én side af historien.Europa er nødt til at udnytte de menneskelige ressourcerog den forskningskapacitet,som den råder over,bedstmuligt.Det er den vigtigste drivkraft bag det ambitiøseprojekt kaldet Det Europæiske Forskningsrum (ERA).
More importantly,ensuring that science delivers whatpeople need involves intimately weaving the socialdimension into scientific research.This means thatpolicy-makers should actively engage civil society.Good governance of the ERA requires the participation of civil society.
Endnu vigtigere er det at man for at sikre,at videnskabenleverer det som folk har behov for,sørger for at densociale dimension gøres til en uadskillelig del af videnskabelig forskning.Det er derfor vigtigt,at de politiskebeslutningstagere aktivt inddrager civilsamfundet.Engod forvaltning af ERA forudsætter deltagelse af civilsamfundet.
But financial investment is only part of the story.Europeneeds to make the most of the human resources andresearch capacity at its disposal.This is the main driving force behind the ambitious European Research Area (ERA).
Med videnskab for videnskabens skyld vil vi ikkekomme ret langt.Videnskaben vil få en meget lyserefremtid,hvis den grundigt forankres i samfundet ogudføres på samfundets vegne.
Science for science’s sake will not get us very far.Itwill have a much brighter future,if it is firmly anchoredin society,and carried out on society’s behalf.
Philippe Busquin Forskningskommissær seret samfund er,at vi kender os selv godt - vores for-
While acknowledging that one of Europe’s manystrengths is its diversity,the ERA is helping the European research community to co-operate onissues of mutual interest in an integrated and coordinated fashion to make the most of this cultural andscientific wealth.
Europa-Kommissionen håbninger,vores behov og vores bekymringer.Vi lever i
Part of forging a knowledge-based society is knowing
Den voksende tendens til direkte deltagelse af civilsamfundet i EU's kningspolitik er en del a
The growing ourselves – our aspirations,our needs and our con- cerns.We are living in an age of unparalleled scien- trend towards t participation by civil ty in the governance of
NYE
GOVERNANCE
DETEUROPÆISKEFORSKNINGSRUM– BORGERNES
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING
NØGLE TIL LABORATORIET
SOCIETY A KEY TO THE LAB
Det Europæiske Forskningsområde (ERA) er hurtigt ved at blivevirkelighed, hvilket markerer en ny æra inden for europæiskforskningssamarbejde.
The European Research Area (ERA) is rapidly becoming a reality,marking a new era in European scientific co-operation.
Efterhånden som Europas forskermiljø knyttertættere og tættere bånd og alliancer på tværs af de nationale grænser,rejser spørgsmålet sig, hvordan dette nye område kan styres demokratiskog ligeligt.
As Europe’sresearch community forges ever-closer links and alliances thatcriss-cross national boundaries, the question arises of how togovern this new domain democratically and equitably.
Folkelig deltagelse er et centralt element i demokratiskesamfund,og få vil være uenige i,at civilsamfundet børvære aktivt involveret i beslutningsprocessen i ERA.Deter i detaljerne,at hunden ligger begravet.
Public engagement is a crucial element of democraticsocieties and few would disagree that civil societyshould be actively involved in the governance of the ERA. The devil is,however,in the detail.
Det var det første møde af denne slags og afspejler Europa-Kommissionens langsigtede engagement i deltagelsesprocessen samt dens ønske om at inddrage civilsamfundet i udviklingen af et nyt partnerskab mellemvidenskab og samfund,der bedre vil tjene den europæiske borger.
It was the first gathering of its kind and reflects the European Commission’s long-term commitment to the participatory process and its desire to involvecivil society in laying the groundwork for a new scienceand society partnership that will better servethe European citizen.
Lige præcis hvem bør deltage?
Who exactly should participate?
Hvornår bør disse opfordres til at deltage?
When should they becalled on?
Hvilken form bør denne deltagelsehave? Hvordan bør deres svar inkorporeres?
What form should this participation take?How should their responses be incorporated?
Det ernogle af de vigtige spørgsmål,som det er nødvendigt atbesvare.
Theseare some of the important questions requiring answers.
Konferencen i Bruxelles var mellemfasen i en procesmed mange stadier.Forud for konferencen havde instituttet for organisationskommunikation,IFOK,med hjælpfra en uafhængig ekspertgruppe,foretaget en midtvejsundersøgelse med henblik på at fastsætte parametrene for konferencen.Samtidig bidrog konferencen ivæsentlig grad til den endelige rapport samt dennesanbefalinger og konklusioner.
The Brussels gathering was the interim phase of amulti-stage process.Prior to the conference, IFOK, assisted by an independent expert group,preparedan interim study to set the parameters for the confer-ence.By the same token,the event made a significant contribution to the final report and its recommendations and conclusions.
Mere end 200 deltagere fra omkring 26 forskellige lande,både inden for og uden for Europa,mødtes på en konference i Bruxelles den 12.-13.juni 2003 - under titlen " Nyestyreformer i Det Europæiske Forskningsrum:Civilsamfundets rolle" - for at bidrage til at udstikke vejenfrem for deltagelsesprocessen.
More than 200 delegates from some 26 countries,both within and outside Europe,gathered at a conference in Brussels on 12-13 June 2003 – under theheading of ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’– to participate incharting the way forward for the participatory process.
Ligefrem tale rundt om bordet
Straight talking and round tables
Første møder af denne slags
First encounters of the governance kind
Konferencen blev indledt med en generel præsentationfor at klarlægge det politiske landskab.Den resterendehalvanden dag blev anvendt på rundbords- og fokusgruppediskussioner om de forskellige emner,der er forbundet med civilsamfundet og beslutningstagning.
The conference kicked off with a general session toset the political scene.The remaining day and a halfwas dedicated to extensive round-table and focusgroup discussions on the various issues relating tocivil society and governance.