natgillin/translations-raw huggingface dataset:
»Miljø« blev tidligere opfattet somnoget, et lille mindretal af velmenende naturelskere interesserede sig for.Intet kunne være fjernere fra virkeligheden i dag.
‘Environment’ used to be thought ofas a minority interest for well-mean-ing nature-lovers – but nothing couldbe further from today’s reality.
Miljøet vedrører os alle,fordi det har indflydelse på alleaspekter af den verden, vi deler og erafhængige af, hvis vi skal overleve.Miljøet påvirker alt, hvad vi gør:Hvordan vi lever, arbejder og leger,vores sundhed, sikkerhed og livskvalitet.
Infact, the environment concerns all ofus, because it relates to every aspectof the world we share and depend onfor our survival. It influences everything we do: how we live, work andplay, our health, our safety and thequality of our lives.
Så hvad kan især EU gøre for atbeskytte og pleje miljøet?
So what can the European Union, inparticular, do to protect and nurturethe environment?
Svaret er —en hel del.
Well, the answer is,a lot.
I de sidste 30 år er EU blevet mere og mere effektiv på detteområde: Der er blevet vedtaget miljøpolitiske mål, love og foranstaltninger til at gennemføre dem, tilskud tilat fjerne forurening, banebrydendeforskning i miljømæssige nyskabelserog en indsats for at gøre borgernemere bevidste om disse spørgsmål.På verdensplan spiller EU enafgørende rolle og er for eksempelgået i spidsen med at presse på, forat landene gennemfører effektiveforanstaltninger til at bekæmpe klimaændringerne.
Over the last 30 years, the EUhas become more and more effectivein this area: agreeing policies, passing laws and introducing measuresto implement them, providing help toclean up pollution, carrying outgroundbreaking research into environmental innovations, and makingpeople more aware of the issues.
EU kan få resultater, fordi 15 medlemsstaters fællesforhandlingsstyrke vejer tungere, endhvis de forhandlede hver for sig.
Ona worldwide level, the Union continues to play a decisive role, for example taking the lead in pressing forcountries to implement effe c t i vemeasures to combat climate change.The EU can get results because thejoint negotiating st re n g th of 15Member States carries more weightthan if they negotiated separately.
Som EU-borgere har vi en fællesinteresse i at beskytte og forbedremiljøet omkring os, fordi det vil gørevores liv bedre.
As European citizens, we all share aninterest in protecting and improvingthe environment around us, becauseit will make our lives better.
Faktorer i miljøetbidrager til en mængde fænomener,som spiller en rolle i vores hverdag —hvad enten det drejer sig om astmahos børn, oversvømmelser, trafikaloverbelastning eller udfordringen i atfinde en ren strand til ferien.
So manyof the issues that play a major part inour day-to-day lives stem from environmental factors – whether it bedealing with asthma among children, protecting homes from flooding, avoiding traffic congestion, orfinding a clean beach for holidays.
Affaldsprodukter genbruges i stigendegrad i EU.
Recycling of wasteproducts in Europe isrising.
I det seneste tiår er det blevet klart,at menneskelige aktiviteter er enalvorlig trussel for det globale miljø.Vor opførsel fører til problemer somluft- og vandforurening, rovdrift pånaturressourcer såsom tømmer ogfiskebestande, ødelæggelse af dyreog fuglearter og deres levesteder ogden voksende trussel fra klimaændringen.
Over recent decades, it became clearthat our global environment is underserious threat as a result of humanactivities – leading to the pollutionof air and water, the over-use of natural resources such as timber andfish stocks, the destruction of animaland bird species and their habitats,and the growing menace of climatechange, among other problems.
Hvis den politiske vilje og depolitiske visioner er til stede, har vimennesker den viden og den teknologi, der skal til for at gøre noget veddisse tendenser.
Butpeople have the know l ed ge andtechnological skills to do somethingabout these trends, given the political will and vision.
Den måde, vi taklerdisse udfordringer på i Europa, vilpåvirke vores egen lykke og velfærdog vil være afgørende for, hvilkenslags verden vores børn skal bo i.
The way we in Europe respond to these challengesinfluences our own happiness andwell-being, as well as dictating whatsort of world our children live in.
Vi er på vej ind i en ny epoke, hvorlandene vil blive nødt til at arbejdesammen for at bevare vores miljø.Den luft, vi indånder og det vand, vidrikker, kan ikke holdes inden fornationale grænser.
We are entering a new era, in whichcountries will have to work togetherin order to safeguard our environment, for the air we breathe and thewaters we drink are not restricted bynational frontiers.
EU har ressourcerog kapacitet til at spille en vigtigrolle for at fremme en bedre verden idet nye århundrede og gøre op medden gamle opfattelse af, at økonomisk vækst automatisk medfører miljøskader.
The Union has theresources and capacity to become amajor player in promoting a betterworld in the new century, and tobreak the old link between economicgrowth and environmental damage.E u ropean Commission Pre s i d en t Romano Prodi has pointed out that Europe is at a turning point in its history, as globalisation offers not onlynew challenges but also new opportunities.
Formanden for Europa-Kommissionen, Romano Prodi, harunderstreget, at EU står ved et vendepunkt i sin historie, da globaliseringen ikke blot skaber nye udfordringer, men også nye muligheder.Som EU-borgere ved vi, hvilken slagsverden vi gerne vil leve i, og EUarbejder målrettet på at føre den vision ud i livet.
As European citizens, weknow the sort of world we want tolive in, and the EU is playing adynamic role in pursing that visionwith energy and determination.
Fælles ansvar for en grønnere fremtid den indtil 2010.
Choices for a greener future
Frem for alt er EU påalle områder forpligtet til at følgeprincippet om »bæredygtig udvikling«, der går ud på at finde den rettebalance mellem at beskytte miljøetog at sikre økonomiske fremskridt ogsocial udvikling.
Above all, in every sphere, the Unionis committed to the principle of ‘sustainable development’: finding thatelusive balance between protectingthe environment, ensuring economicprogress and social development.
EU’s overordnedemål er at forbedre livskvaliteten ogsamtidig beskytte miljøet, således atfremtidige generationer i alle dele afverden kan udvikles og trives.
Itsoverall aim is to improve the qualityof life and at the same time to protect the environment so that futuregenerations, in all parts of the world,can develop and prosper.
Da EU’s ledere i 1992 vedtog traktaten om Den Europæiske Union i Maastricht, erkendte de, at miljøetikke er et isoleret spørgsmål. Beslutninger, der træffes på andre områder, lige fra transport og landbrug tiludvidelse og international handel ogudvikling, påvirker miljøet i positiveller negativ retning.
In 1992, when they adopted the Treaty on European Union in Maastricht, EU leaders recognisedthat the environment is not an isolated issue – decisions taken in otherareas, ranging from transport andagriculture to enlargement and international trade and deve l o p m en t ,affect it for better or worse.
Regeringslederne skrev i traktaten, at der i alle EU-politikker og -aktiviteter i fremtidenskal tages hensyn til miljøet, ogdenne »integrerede« strategi vil ogsåvære det overordnede princip i dekommende år.
Theydeclared that all Union policies andactivities must in future take accountof the environment, and this ‘integrated’ approach remains the guiding principle for the years ahead.
Der er allerede sket betydelige fremskridt.
Evidence of significant pro gre s sa l ready exists.
EU-initiativer har bidraget tilat sikre renere luft, fjerne skadeligtbly fra benzin og mindske forureningen i drikke- og badevand.
Europe-wide initiatives have, for example, producedcleaner air, removed harmful leadfrom petrol, and reduced pollution indrinking and bathing waters.
Men derer stadig meget lang vej igen, ogmed den kommende udvidelse af EUvil der dukke en række nye udfordringer op.
Butthere is still a very long way to go,and with the forthcoming enlargement of the EU, a range of new challenges will emerge.
Vi har alle ret til at blive informeretog involveret i miljøpolitikken, eftersom vi alle er fælles om miljøet. Hvisvi skal beskytte den fælles naturarv,er der brug for partnerskab på alleniveauer (i EU, nationalt og lokalt)mellem offentlige myndigheder,erhvervslivet, interessegrupper ogikke-statslige organisationer (ngo’er)og også mellem EU-borgerne selv,hvad enten det er som arbejdstagere,ledere, politiske planlæggere, forbrugere, forældre eller studerende.
The EU recognises that, since we allshare the environment, we have aright to be informed and consulted.Protecting this common natural her-i ta ge calls for part n e rship – at European, national and local level –between public authorities, business,lobby groups and non-governmentalo rganisations (NGOs), as well asamong EU citizens the m s e lve s ,w h e ther as wo r ke rs, manage rs ,p ofil ic y- m a ke rs, consumers, pare n t sor students.
Vikan alle bidrage til at skabe et samfund, der både er miljøbevidst ogstadigt mere velstående.
We can all help toachieve a society that is both environmentally aware and increasinglyprosperous.
I løbet af de sidste 30 år har EU’s miljøkontrol bidraget til, at der er sket målelige forbedringer på en række områder:
Over the last 30 years, EU environmental controls have helped to achieve measurable improvements in a numberof areas.
• Industriens udledninger af giftstoffer som bly og kviksølv er faldet betydeligt.
•Industrial emissions of toxic substances such as lead and mercury have declined significantly.
• Brugen af mange farlige pesticider og kemikalier er blevet forbudt eller begrænset, herunder dem, der skaderjordens beskyttende ozonlag.
•The use of many dangerous pesticides and chemicals has been banned or restricted, including those whichdamage the earth’s protective ozone layer.
2) er faldet drastisk.
2) has decreased
• Affaldsprodukter fra både industrier og husholdninger bliver i stigende grad genbrugt, og denne udvikling vilfortsætte.
Recycling of waste products, both industrial and domestic, is up and set to rise further.
• Floder og søer er blevet renere takket være bedre spildevandsrensning, således at fiskene har kunnet vendetilbage til deres gamle gydepladser i floder som Rhinen og Themsen.
•Better wastewater and sewage treatment has cleaned up rivers and lakes, allowing fish to return to their oldspawning grounds in rivers like the Rhine and the Thames.
Vort miljø i dag naturområder og naturlige levesteder.
Our environment today habitats.
Mange vådområder og flodøkosystemer er gået tabt, og det sammegælder 75 % af klitterne i Frankrig,Italien og Spanien.
Many wetlands and riverecosystems have been lost, as have75 % of dunes in France, Italy and Spain.
Europas hedeområder, stepper og moser er svundetind med op til 90 % i løbet af det sidste århundrede.
Europe’s heathland steppesand bogs have shrunk by up to 90 %over the last century.
Til trods for at der er sket et fald ivisse skadelige udledninger, giverluftkvaliteten fortsat anledning tilbekymring.
Despite falls in some harmful emissions, air quality continues to causeconcern.
Hver gang der sker store ulykker, bliver vi mindet om, hvor sårbar naturener. Det gælder for eksempel miljøkatastrofer som olietankeren Erikas forlis ud for Bretagnes kyster i 1999,hvor 400 km strande blev forurenetog over 60 000 havfugle dræbt, ellerudslippet af 120 tons cyanid irumænske floder bare få månedersenere.
When major environmental disasterstake place in Europe, such as thewreck of the oil tanker Erikaoff theshores of Brittany in 1999, polluting400 kilometres of beach and killingmore than 60 000 seabirds, or justmonths later the leak of 120 tonnesof cyanide into river wa te rs in Romania, they remind everyone howvulnerable the natural environmentis.
EU gør en stor indsats for atovervåge, hvad der sker og brugeoplysningerne som ledetråd for sinepolitikker.
The EU is making a greater effortto monitor what is happening, anduse that information to guide itspolicies.
Europa-Kommissionen indsamlerdata gennem sit statistiske kontor,Eurostat, og EU’s miljøagentur.
The European Commission collectsd a ta through its staff t i stical offi c e Eu ro stat, and from the Euro pfle an Environment Agency.
Deviser, at der sker isolerede forbedringer, men også at der er et stigendepres på mange områder, hvor der erbehov for en større indsats.
They reveal apicture of isolated improvements, butgrowing pre s s u re in many are a swhere more action is needed.
Foreksempel:
Forexample:
To ud af tre dage i sommeren 2001blev sikkerhedsgrænserne for sommersmog — der stammer fra potentielt skadelig ozon ved jordoverfladen— overskredet et eller andet sted i Europa.
Summer smog – originating in potentially harmful ground-level ozone –exceeded safe limits somewhere in Europe on two out of three days during summer 2001.
Ozon ved jordoverfladen ellerlavozon er skadelig for både mennesker, økosystemer og landbrug. Stigningen i den gennemsnitlige ozonkoncentration siden 1994 øgeroffentlighedens langsigtede eksponering for denne risiko.
Gro un d - l eve lozone damages human health, aswell as ecosystems and agriculture.Rising ave ra ge concentrations ofozone since 1994 are increasing thepublic’s long-term exposure to thishazard.
Det er blevetnævnt, at den dramatiske stigning ilungesygdomme, som for eksempelastma, skyldes luftforurening.
Air pollution has been linkedto the dramatic increase in lung conditions such as asthma.
Der foreligger overvældende forskningsbaserede beviser for, at der skeren klimaændring.
The wreck of the Erikademonstrated howvulnerable our environment is.
Det sidste tiår afdet 20. århundrede var det varmeste,der er registreret i Europa, og de globale temperaturer ventes at stigemed 1-6°C inden 2100.
Car andaeroplane use is increasing, especially for tourist travel, cancelling out thebenefits of reductions in emissionsfrom individual vehicles.
Dele af Nordeuropa oplever nu hver vinterregnmængder og oversvømmelseruden fortilfælde, mens der blivermere tørt i Sydeuropa.
While railand water transport create less pollution, their share of the market isfalling.
Udledninger fra transportmidlerforårsager voksende miljøskader. Vibruger i stigende grad biler og fly,især til turistrejser, hvilket udligner defordele, der er opnået ved at mindskeudledningerne fra privatbiler.
Climate change is demonstrated by apreponderance of evidence, backedby the weight of scientific opinion.The last decade of the 20th centurywas the warmest on record in Europe,and global temperatures are predicted to rise by1–6°C by 2100.
Selv omtransport ad jernbaner og vandvejeskaber mindre forurening, er dissetransportformers markedsandel faldende.
Parts ofnorthern Europe now face unprecedented rainfall and flooding eachwinter, while the south is gettingdryer.
Naturen og biodiversiteten er truet,idet mangfoldigheden i det vildedyre- og planteliv bliver stadigt mindre.
Nature and biodiversity are threatened, with wildlife still on th edecline.
I Europa er halvdelen af voresnaturligt hjemmehørende pattedyrog en tredjedel af krybdyrene, fuglene og fiskene truet. Landbrug, industri og turisme ødelægger uberørte
In Europe, half our nativemammals and one third of reptile,bird and fish species are endangered.Farming, industry and tourism ared e st roying wilderness and natural l
Den mængde affald, vi producerer i Europa, vil sandsynligvis fortsætte
The amount of waste we create in Europe is likely to go on increasing.Waste disposal by landfilling andi n c in e ration – the most commonmethods – is associated with waterpollution and soil conta m in at i on ,health problems due to emissions ofdust and gases, and climate change.
Fælles ansvar for en grønnere fremtid
Choices for a greener future
Naturressourcer som frisk vand, jordog mineraler, kan ikke erstattes, nårde først er brugt op.
Na t ural re so u rces, such as fre s hwater, soil and minerals, cannot bereplaced once they are used up.
Jord er også enfast ressource — vi kan ikke skabemere.
Landis also a fixed resource – we cannotcreate more of it.
I løbet af den sidste snes år afdet 20. århundrede åd byudviklingen12-18 % af landet i nogle europæiskelande, og langs kysterne skete enendnu mere intensiv bebyggelse.
During the last twodecades of the 20th century, urbandevelopment ate up 12–18 % of territory in some Member States, witheven more intensive building alongcoastlines.
Viopbruger også fiskebestandene altfor hurtigt.
We are also consumingfish stocks too fast.
I Det Keltiske Hav er 12ud af 16 fiskearter klassificeret somfuldt udnyttet, overfisket eller i farefor at blive udfisket.
In the Celtic Sea,12 out of 16 species of fish are classified as fully exploited, overfished orin danger of depletion.
Det bliver mere tørt ivisse dele af Sydeuropa.
Parts of southern Europeare getting dryer.
Terrorhandlingerne den 11. september 2001 viste, at der er behov for enfælles EU-strategi for beskyttelse afcivilbefolkningen med et netværk,der kan imødegå truslen om bioterrorisme samt kemiske ulykker ellernaturkatastrofer.
The terror events of 11 September2001 illustrated the need for a common EU civil protection strategy, withnetworks to counter the threat of bioterrorism as well as chemical accidents or natural disasters.
Brugen af pesticider ilandbruget begyndte at falde i midten af 1990’erne, men er nu begyndtat stige igen.
The use of pesticides in agriculture,which began to fall in the mid-1990s,has started creeping up again.
Der bruges langt over30 000 menneskeskabte kemikalier i Europa, og man ved alt for lidt omderes sundhedsrisici på lang sigt.
Therea re well over 30000 man-madechemicals in use in Europe, and toolittle is known about their long-termhealth impact.
»Jorden set fra rummet er et fabelagtigt billede, og det ændrer sig hele tiden.Siden jeg fløj første gang i 1990, har jeg set ændringer i, hvad der kommer udaf floderne, i arealanvendelsen og i, hvor store områder af jorden der afbrændes for at rydde land, så vi mister en masse træer.
‘The view of Earth is quite spectacular and always changing. Since my firstflight in 1990, I’ve seen changes in what comes out of some rivers, in landusage, and in areas of Earth that are being burned for clearing the land, losing lots and lots of trees.
Det er klart, at man bliverurolig.
Yes, it causes concern.
Vi må passe på, hvordan vi behandler den dejlige jord, vi bor på.«
We have to be careful how wetreat this good Earth that we’re living on.’
Astronaut Frank Culbertson om jorden set fra det ydre rum (2001)
Astronaut Frank Culbertson, on the view from outer space (2001).
I 1972 besluttede det europæiske topmøde i Paris at udarbejdedet første miljøhandlingsprogram.De første direktiver omhandlede farlige kemikalier, vandkvalitet og luftforurening.
In 1972, the European summit in Paris called forthe first environment action programme to be drawn up, and earlyd i re c t i ves focused on hazard o u schemicals, water quality and air pollution.
EU’s miljølovgivning følger det vigtige »nærhedsprincip«:dvs. at nationale og lokale myndigheder, hvor det er muligt, skal fastlægge deres egne prioriteter — ogsåpå miljøområdet — og de skal stå forden praktiske gennemførelse.
EU environmental legislationrespects the important principle of‘subsidiarity’: that wherever possible,national and local authorities shoulddecide on their priorities – includingenvironmental ones – and managetheir responses.
Bæredygtig udvikling eren langsigtet vision forbedre livskvalitet.
Sustainable development means a long-term vision of abetter quality of life.
Det sjette miljøhandlingsprogramlægger stor vægt på at sikre, at medlemsstaterne gennemfører lovene, og Europa-Kommissionen kan anlæggesag mod lande, der ikke opfylder kravene.
Indeed, good intentions are notenough. Ensuring that laws areimplemented by the Member Statesis a priority of the sixth environmentaction programme, and the European Commission can take legalaction against countries that fail tocomply.
Men et enkelt land, der handleralene, kan ikke altid beskytte miljøet.Trækfugle og dyr standser ikke vedgrænserne.
But individual countries acting alonecannot always safeguard the environment. Migratory birds and animals do not stop at borders.
Floder løber fra én stat tilen anden, mens enestående landskaber, som bjergkæder, gamle skove,ørkener og forrevne kystlinjer går påtværs af nationale grænser.
Riversflow from one State to another, whileunique landscapes, such as mountain ranges, ancient forests, desertsand rugged coastlines span nationalfrontiers.
Affald,der dumpes i havet i ét land, bliverskyllet op på kysten i et andet, mensforurening eller stråling fra ét landskraftværk kan forårsage misdannelser hos spædbørn eller forgifte husdyr tusinder af kilometer væk.
Waste discharged into thesea in one country washes up on theshoreline of another, while pollutionor radiation from one nation’s powerplant can cause infant deformities orpoison livestock thousands of kilometres away.
I henhold til artikel 174 i EU-trakta-ten bygger EU’s miljøpolitik på »forsigtighedsprincippet«.
According to Article 174 of the EUTreaty, Union policy on the environment has to be based on the ‘pre-c a u t i on a ry principle’.
Det betyder,at man i tilfælde af videnskabeligusikkerhed skal overveje foranstaltninger til at undgå en risiko, der ikkeer bevist, men hvor en foreløbigvidenskabelig evaluering giver rimelig grund til bekymring for miljø- ellersundhedsskader.
This meansthat in cases where scientific uncertainty exists but a preliminary scien-t i fic evaluation gives re as on a b l egrounds for concern about potentialadverse effects on the environmentor health, even if the risk is notproved, action to avert it should beconsidered.
Frem for alt viser den verdensomspændende virkning af klimaændringen og abnorme vejrforhold som El Niño, at der er tale om en globaludfordring, der kræver en global foranstaltning.
The Union’s role is to support andcoordinate the efforts of Member States, and check that governments
De lande, der ønsker at komme medi EU, skal indføre og anvende EU’smiljølovgivning for at blive medlemmer.
The candidate countries joining the Union must adopt and apply EUenvironmental laws as a pre-condi-
Nogle milepæle i EU’s miljøhistorie
Some EU environment landmarks
Det er imidlertid ikke altid let atanvende princippet i praksis.
However, the principle is not alwayseasy to apply in practice.
Derforiværksatte EU’s ledere i 1998 densåkaldte »Cardiff-proces« og bad forskellige sektorer om at udarbejdestrategier og programmer til at fremme miljøbeskyttelsen inden for deresegne arbejdsområder.
So in 1998,EU leaders initiated the ‘Card if f Process’, and asked different sectorsto pre p are st ra tegies and programmes for promoting environmental protection in their own areas ofwork.
Denne strategi blev indledt med transport, energiog landbrug og vil efterhåndenkomme til at omfatte alle sektorer.
Starting with transport, energyand agriculture, this approach willeventually cover all sectors.
En bæredygtig udviklingsstrategi
Sustainable developmentstrategy