natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er jo ikke svært at se, at disse eksempler har noget til fælles.
It’s not hard to see the family likeness in these examples.
Men der findes også andre europæiske sprog, som ikke er så nært beslægtede med andre.Nedenfor kan du se, hvordan man siger »godmorgen« eller »hej« på nogle af disse sprog.
But there are other European languagesthat are less closely related, or not at all related, to one another.Here’s how to say ‘Good morning’ or ‘Hello’ in just a dozen of these languages.
Hos roma-folket (sigøjnerne), som lever mange forskellige steder i Europa, hedder »godmorgen« Lashodyes.
In the language of the Roma people, who live in many parts of Europe, ‘Good morning’ is Lasho dyes.
Mange afos kan lide at holde ferie i andre europæiske lande og lære folk at kende der.
Many of us enjoygoing on holiday to other European countries, and getting to know the people there.
Det er en god mulighedfor at bruge de udtryk, vi har lært på andre sprog.
That’s a greatopportunity to practise the phrases we know in different languages.
Vi europæere har hjemme i forskellige lande og har forskellige sprog, traditioner,skikke og trosretninger.
We Europeans belong to many different countries, with different languages, traditions, customs and beliefs.
•Vi har været fælles om Europa i tusinder af år.•Vores sprog minder ofte om hinanden.•Mange mennesker i hvert land nedstammer fra mennesker fra andre lande.•Vores traditioner, skikke og fester har ofte samme oprindelse.•Musik, malerkunst, teaterstykker og bøger, som gennem århundreder er skabt rundt om i Europa, er etfælleseje, som vi alle har glæde af.•De fleste mennesker i Europa går ind for retfærdighed, et godt naboskab, frihed til at have sin egenmening, respekt for andre og pligten til at hjælpe folk i nød.
•We have shared this continent for thousands of years.•Our languages are often related to one another.•Many people in every country are descended from people from other countries.•Our traditions, customs and festivals often have the same origins.•We share and enjoy the beautiful music and art, and the many plays and stories, that people from all over Europe have given us, down the centuries.•Almost everyone in Europe believes in things like fair play, neighbourliness, freedom to have your own opinions, respect for each other and caring for people in need.
Vi kan godt lide, hvad der gør vores eget land og egen region til noget særligt, men synes samtidig, atdet er godt, at vi også har ting til fælles som europæere.
So we enjoy what’s different and special about our own country and region, but we also enjoy what wehave in common as Europeans.
Krig og fred
War and peace
Sørgeligt nok har der været mange konflikter inden for den europæiske familie. Årsagen har ofte væretspørgsmålet om, hvem der skulle regere i et land, eller hvilket land der ejede et bestemt landområde.Nogle gange ønskede en hersker at skaffe sig mere magt ved at erobre et naboland.
Sadly, there have been many quarrels in the European family.
Gennem mange århundreder var der forfærdelige krigei Europa.
One way or another, for hundreds of years, there wereterrible wars in Europe.
Alene i det 20. århundrede blev der i Europaudkæmpet to krige, som oven i købet bredte sig tilandre lande over hele verden. Derfor kaldes de verdenskrige.
In the 20th century, two bigwars started on this continent but spread and involvedcountries all around the world.
Millioner af mennesker omkom i dissekrige, som efterlod Europa fattigt og i ruiner.
They killed millions of people andleft Europe poor and in ruins.
Kunne man ikke gøre noget for at forhindre nye krige? Ville europæerne nogensinde kunne sætte sig nedog sammen snakke om tingene i stedet for at gå i krig med hinanden?
Could anything be done to stop these things happening again?
Det fortæller vi om idet følgende kapitel, som handler om Den Europæiske Union.
That’s the story of our next chapter:the story of the European Union.
Familien samles: EU’s historie
Bringing the family together: thestoryoftheEuropeanUnion
Den havde skabt død ogødelæggelse af et uhyggeligt omfang, og den var startet i Europa.Hvordan kunne de europæiske landes ledere forhindre, at det skete igen?
It had been a time of terribledestruction and killing, and it had started in Europe. How could theleaders of European countries stop such dreadful things from ever happening again?
En franskmand ved navn Jean Monnet havde grubletmeget over det problem.
A Frenchman called Jean Monnet thought hardabout this.
Han havde tænkt på, atlande har brug for to ting, når de vil føre krig: jerntil at producere stål (til at lave kampvogne, kanoner, bomber osv.) og kul til at producere energitil fabrikker og jernbaner.
He realised that there were two thingsa country needed before it could make war: iron forproducing steel (to make tanks, guns, bombsand so on) and coal to provide the energy for factories and railways.
Europa har masser af kulog stål, og de europæiske lande havde såledeshaft alt for nemt ved at lave våben og gå i krig.
Europe had plenty of coaland steel: that’s why European countries had easily been able to make weapons and go to war.
Jean Monnet foreslog derfor en dristig ny idé, som gik ud på, at Frankrigs og Tysklands regeringer — og eventuelt også visse andre europæiske landes regeringer — ikke længere selv skulle drive deres egen kul- ogstålindustri.
So Jean Monnet came up with a very daring new idea. His idea was that the governments of Franceand Germany – and perhaps of other European countries too – should no longer run their own coaland steel industries.
Driften skulle i stedet varetages af alle involverede lande, som så skulle sætte sig omkring etbord og tale om tingene og træffe beslutninger i fællesskab.
Instead, these industries should be organised by people from all the countriesinvolved, and they would sit around a table and discuss and decide things together.
På den måde ville krig mellem landene simpelthen ikke længere være mulig.
That way, warbetween them would be impossible!
Jean Monnet mente, at planen kunne blive virkelighed, hvis bare deeuropæiske ledere var rede til at forsøge. Han talte derfor om planenmed sin ven Robert Schuman, der var minister i den franske regering.Robert Schuman syntes, det var en vældig god idé, og hanpræsenterede forslaget i en berømt tale den 9. maj 1950.
Jean Monnet felt that his plan really would work if only Europeanleaders were willing to try it.
Talen overbeviste ikke kun de franske og tyske ledere, men også lederne i Belgien, Italien, Luxembourg og Nederlandene.
The speech convinced not only the French and German leaders but also the leaders of Belgium, Italy,Luxembourg and the Netherlands.
De besluttede, at de ville slå deres kul- og stålindustri sammen, og lavede en sammenslutning, som de kaldte Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF).
They all decided to put their coal and steel industries together and toform a club they called the European Coal and Steel Community (ECSC).
Hensigten var at bevarefreden og hjælpe med til at genopbygge Europa, som var lagt i ruiner af krigen.
It would work for peaceful purposes and help rebuild Europe from the ruins of war.
De oprettedei 1957 Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF, men ofte siger man bare EF).
It was set up in 1957.
Det blev kaldt det »økonomiske« fællesskab, fordi det planlagte samarbejde havde at gøre med deres »økonomi«, dvs. penge, erhvervsliv, beskæftigelse og handel.
‘Economic’ means ‘to do with the economy’ – in other words, to do with money, business, jobs and trade.
En af de grundlæggende idéer var, at landene i dette fællesskab sammen skulle lave et »fælles marked« for atgøre det nemmere at handle sammen.
One of the main ideas was that the EEC countrieswould share a ‘common market’, to make it easier totrade together.
Indtil da havdelastbiler, tog og flodpramme, der transporterede varer fraet land til et andet, været nødt til at standse ved allegrænser, fordi de skulle fremvise en masse papirer ogbetale told.
Until then, lorries and trains and bargescarrying goods from one country to another alwayshad to stop at the border, and papers had to bechecked and money called ‘customs duties’ had to bepaid.
Det gjorde det hele meget langsommeligtog betød, at varer fra udlandet blev dyrere.
This held things up and made goods fromabroad more expensive.
Ventetid ved grænsen … Tidlig e.
of normal life in Europe.
Fødevarer og landbrug
Food and farming
Anden verdenskrig havde gjort det meget vanskeligt for Europa at producere fødevarer og at importeredem udefra.
The Second World War had made it very difficult for Europe to produce food or to import it from othercontinents.
Så sent som først i 1950’erne var der stadig mangel på fødevarer.
Europe was short of food even in the early 1950s.
EF vedtog derfor en ordning, som betød, at landmændene fik penge for at producere flere fødevarer, og som sikrede, at dekunne tjene tilstrækkeligt ved at dyrke jorden.
So the EEC decided on an arrangement forpaying its farmers to produce more food, and to make sure that they could earn a decent living from theland.
Denne ordning kom til at hedde »den fælles landbrugspolitik«.
This arrangement was called the ‘common agriculturalpolicy’ (or CAP).
Faktisk så godt,at landmændene endte med at producere for mangefødevarer, og det blev nødvendigt at lave om påordningen.
So well, in fact, thatfarmers ended up producingtoo muchfood, and thearrangement had to be changed!
I dag får landmændene mest støtte for atpasse på landskaberne.
Nowadays, the CAPpays farmers mostly to look after the countryside.
Med sådanne maskiner høs
© this combine to ha r v ha r v ester est wheat are used and other c r op s.
Velkommen i klubben. På dett
In this picture, Denmark
Fællesmarkedet gav snart befolkningen i EF bedre levevilkår.
The common market was soon making life easier forpeople in the EEC.
Folk fik flere penge at bruge, flere ting atsætte på bordet og et større udvalg af varer i forretningerne. Det kunne ses i nabolandene, og i1960’erne begyndte de at forhøre sig, om de ikkeogså kunne komme med i denne »klub«.
They had more money to spend,more food to eat and more varied things in theirshops.
Efter flereårs forhandlinger blev EF i 1973 udvidet med Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige.
After years of discussions, Britain, Denmark and Ireland joined in1973.
I 1981 var det Grækenlands tur, i 1986 Portugalsog Spaniens, og i 1995 kom Finland, Sverige og Østrig også med i samarbejdet.
It was the turn of Greece in 1981, followedby Portugal and Spain in 1986, Austria, Finlandand Sweden in 1995.
Nu havde klubben således 15 medlemmer.
So now the club had 15members.
Ved udgangenaf 1992 var man ikke blot færdig med at oprette detsåkaldte »indre marked«, men man havde også satandre ting i gang.
By the endof 1992 it had finished building the ‘single market’(as it became known), and it was doing a lot morebesides.
EF-landene havde indledt etsamarbejde for at beskytte miljøet og bygge bedreveje og jernbaner i hele Europa. De rigere landehjalp de mindre velstående med at bygge veje oggennemføre vigtige projekter.
For example, EEC countries were workingtogether to protect the environment and to buildbetter roads and railways right across Europe.Richer countries helped poorer ones with theirroad-building and other important projects.
© t fo rurenin- e luf er at mindsk t røm.
E air pollution reducing includes
ve s else af miljøet indebær gi til at la
environment e electricity the
Det var blevet lettere at rejse rundt i Europa, fordi defleste EF-lande havde afskaffet paskontrollen vedgrænserne.
To make life easier for travellers, most EEC countrieshad got rid of passport checks at the bordersbetween them.
Folk fra én medlemsstat kunne nu frit slåsig ned og arbejde i en anden medlemsstat.
A person living in one member country was free to go and live and find work in anyother member country.
EF-landenes regeringer tog også andre nye idéer op,f.eks. hvordan politiet i de forskellige lande kunnehjælpe hinanden med at fange forbrydere,narkotikasmuglere og terrorister.
The governments were discussing other new ideas too – for example, howpolicemen from different countries could help oneanother catch criminals, drug smugglers and terrorists.
En politimand og hans hund tjekknarkotika.er bagage for
A policeman and his dog check luggage for drugs.
Der var sket så store ændringer i klubben, og dens medlemskreds var efterhånden så tæt forenet, atdet i 1992 blev besluttet at ændre navn til »Den Europæiske Union« (EU).
In short, the club was so different and so much more united that, in 1992, it decided to change itsname to the ‘European Union’ (EU).
Europa havde i mange år været opdelt i enøstlig og en vestlig del.
For many years, the eastern andwestern parts of Europe had been kept apart.
De lå ikke i krig med hinanden, men de to siders ledere var uenige om næsten alt.Lederne i den østlige del gik ind for en styreform, der hed »kommunisme«, som ikke gav borgerne retmeget frihed.
They weren’t at war, but their leaders disagreed strongly.The rulers of the eastern part believed in a system of government called ‘Communism’ which did notallow people much freedom.
Landene i øst var fattige i forhold til Vesteuropa på grund af den måde, de blev styret på.
Because of the way they were governed, those countries were poor comparedto western Europe.
Grænsen mellem øst og vest blev omtalt som »jerntæppet«, fordi den var så uigennemtrængelig.
The division between east and west was so strong it was often described as an ‘iron curtain’.
Mangesteder var der opsat høje hegn, og i Berlin var der en solid mur, så hele Tyskland var delt i to.
In manyplaces the border was marked by tall fences or a high wall, like the one that ran through the city of Berlinand split Germany in two.
Det varmeget svært at få tilladelse til at komme over grænsen.
It was very difficult to get permission to cross this border.
Europas deling endte i 1989 med Berlin-murens fald.
Finally, in 1989, the division and disagreement ended.
Langt omlænge kunne disse lande endelig fejre deres frihed.
They were free at last! It was a wonderful timeof celebration.
De lande, der havde opnået frihed, begyndte at blive interesserede iat komme med i Den Europæiske Union, og snart var der en pæn køaf ansøgerlande, der ventede på at blive medlemmer af EU.
The countries that had gained freedom began asking whether theycould join the European Union, and soon there was quite a queueof ‘candidate’ countries waiting to become EU members.
Ansøgerlandene gjorde en stor indsats for at forberede sig på alle disseområder, og efter nogle få år var 10 af dem klar.
It also has to be democratic – in other words, itspeople must be free to choose who they want to govern them.And it must respect human rights.
De blev optaget i EU den 1. maj 2004.
The candidate countries worked hard at all these things and, after a few years, 10 of them were ready.They joined the EU on 1 May 2004.
Der er tale omfølgende lande: Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn.
They are Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia,Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia.
EU havde aldrig før optaget så mange lande på én gang, sådet var en meget speciel lejlighed.
Never before had so many countries joined the EU at thesame time, so this was a very special occasion.
Det var en særligt glædelig begivenhed, fordi det var en rigtig familiegenforening, hvor Østeuropa og Vesteuropa endelig fandthinanden igen.
People wereparticularly happy because this was a real ‘family reunion’,bringing together at last the eastern and western parts of Europe.
1. maj 2004: En vigtig dag fejr
© celebrating a great day.1 May 2004:
Miljøet er alles sag, så alle lande må arbejde sammen ombeskyttelse af naturen.
The environment belongs to everyone, so countries haveto work together to protect it.
EU har f.eks. lavet regler for atbekæmpe forurening og for at beskytte vilde fugle.
The EU has rules aboutstopping pollution and about protecting, for example,wild birds.
Degælder i alle EU-lande, og regeringerne har pligt til at sørge for, at de overholdes.
These rules apply in all EU countries and theirgovernments have to make sure those rules are obeyed.
© en grænser, så EU-landene må Forurening kender inge miljøet.
Pollution crosses borders, so EU countries together to protect the environment.
Det er vigtigt at have et arbejde, som man er glad for og er god til.En del af de penge, folk tjener, går til at betale for hospitaler ogskoler og til at sørge for ældre mennesker.
It’s important for people to have jobs that they enjoy and aregood at. Some of the money they earn goes to pay for hospitalsand schools, and to look after old people.
Det er derfor, at man i EU gør alt, hvad man kan, for at skabe nye og bedre arbejdspladser for alle, der kan arbejde.
That’s why the EU isdoing all it can to create new and better jobs for everyone whocan work.
EU hjælper med at startenye virksomheder og giver økonomisk støtte til at uddanne folk tilnye former for arbejde.
It helps people to set up new businesses, and providesmoney to train people to do new kinds of work.
Det er vigtigt at uddanne folk tilnye job.
Training people to do new jobs is ve ry im p or t an t .
Frihed s i r b o
Freedom!
I EU kan man selv bestemme, hvilket EU-land man vil bo,arbejde og studere i, og EU forsøger på alle måder at gøredet nemt at flytte fra et land til et andet.
People living in the EU are free to live, work or study inwhichever EU country they choose, and the EU is doing allit can to make it simple to move home from one country toanother.
I de fleste tilfældebehøver man ikke engang længere pas for at passere grænsen mellem EU-lande.
When you cross the borders between most EUcountries, you no longer need a passport.
EU opfordrer studerende ogunge til at tage til et andet EU-land for at studere elleruddanne sig et stykke tid.
The EU encourages students and young people to spend sometime studying or training in another European country.
© tuderer sammen, med e lande s
© countries study together, with
Unge fra forskellig a EU.
Students from different help from the EU.
Tidligere havde alle europæiske lande deres egne penge eller »valuta«.
In years gone by, each country in Europe had its own kind of money, or ‘currency’.
Nu findes der en fælles valuta,euroen, som alle EU-lande kan indføre, hvis de ønsker det.
Now there is one singlecurrency, the euro, which all EU countries can share if they wish.
Med kun én valuta er det nemmere at handleog rejse og købe ind overalt i EU, fordi man ikke behøver veksle fra én valuta til en anden.
Having one currency makes it easier todo business and to travel and shop all over the EU without having to change from one currency to another.
Det tog ni års hårdt arbejde og megen planlægning at indføre euroen.Pengesedlerne og mønterne blev sat i omløb den 1. januar 2002.
It took nine years of hard work and careful planning to introduce the euro.The notes and coins came into use on 1 January 2002.
Euroenhar erstattet den tidligere valuta i 12 af EU’s medlemsstater.
The euro hasreplaced the old currencies in 12 of the EU’s member countries.
Den er endnuikke indført i de andre.
The othersare not using it yet.
Hvis du kigger nærmere på euromønterne, kan duse, at den ene side viser, hvad land den er lavet i, mens den anden side erens for alle lande.
If you compare euro coins you will see that on oneside there is a design representing the country it was made in. The otherside is the same for all the countries ys Media/Corbis ra an PV
Eurovalutaen brug es af mang e EU- lande.
The euro is used in countries.many EU
Hjælp til vanskeligt stillede regioner
Helping regions in difficulty
Nogle steder er folk arbejdsløse, fordigamle miner og fabrikker er blevet lukket.
In some places there are not enough jobs for people,because mines or factories have closed down.
I andre områder er det svært at drive landbrug på grund af klimaet, eller det er vanskeligt at drive handel, fordi der ikke er nok veje og jernbaner.
In some areas, farming is hard because of the climate, ortrade is difficult because there are not enough roads and railways.
EU søger at løse disse problemer. Penge, der kommer fra allemedlemsstater, bliver brugt til at hjælpe de regioner, der harvanskeligheder.
The EU tackles these problems by collecting money from allits member countries and using it to help regions that are indifficulty.
EU er således med til at betale nye veje ogjernbaneforbindelser, og virksomhederne får hjælp til atskabe nye arbejdspladser.
For example, it helps pay for new roads and raillinks, and it helps businesses to provide new jobs for people.
© ye veje.
© roads.pay for new
Hjælp til fattige lande
Helping poor countries
I mange af verdens lande er der mennesker, der omkommer ellerlever under yderst vanskelige forhold på grund af krige, sygdom ognaturkatastrofer som f.eks. tørke eller oversvømmelser.
In many countries around the world, people are dying or living difficult lives because of war, disease and natural disasters such asdroughts or floods.
Disse landemangler ofte penge til at bygge de skoler, hospitaler, veje og boliger, som folk har brug for.
Often these countries do not have enoughmoney to build the schools and hospitals, roads and houses thattheir people need.
EU køber også mange ting, somdisse lande producerer, uden at opkræve told.
It also buysmany things that those countries produce without charging customs duties.
På den måde kande fattige lande tjene flere penge.
That way, the poor countries can earn moremoney.
© er i EU leverer fødevarer til mennesk nød.
The EU delivers food to people inneed.
Landene er godt nokikke altid enige om alting, men det er noget, man må regne med (er medlemmerne af din familiealtid enige om alting?).
They don’t alwaysagree on everything, but that’s normal. (Do people in your family always agree on everything?)
Det gode ved EU er, at medlemsstaternes ledere sætter sig ned omkring etbord og taler om sagerne i stedet for at føre krig med hinanden.
Whatis good is that the leaders of EU countries sit round a table to sort out their disagreements instead offighting.
Jean Monnets og Robert Schumans drøm er således gået i opfyldelse: EU-landene holder fred medhinanden.
So the dream of Jean Monnet and Robert Schuman has come true: the EU has brought peace amongits members.
EU arbejder også på at skabe varig fred mellem nabolandene og i resten af verden.Soldater og politi fra EU er således med til at bevare freden i det tidligere Jugoslavien, hvor der forikke så mange år siden blev udkæmpet bitre kampe.
It is also working for lasting peace among its neighbours and in the wider world. Forexample, EU soldiers and police officers are helping keep the peace in the former Yugoslavia, wherethere was bitter fighting not many years ago.
Dette er blot nogle få af de mange områder, hvor EU gør en indsat.
These are just some of the things the EU does: there are many more.
Faktisk har EU indflydelse pånæsten alle aspekter af vores liv.
In fact, being in the European Union makes a difference to just about every aspect of our lives.
Europa har sit eget flag og sin egen nationalmelodi —Ode til Glædenfra Beethovens 9. symfoni.
Europe has its own flag and its own anthem – the Ode to Joyfrom Beethoven’s ninth symphony.
Der findes enoprindelig tysk tekst, men man nøjes med at spillemusikken, når den bruges som EU’s melodi.Den kan høres på internettet:europa.eu.int/abc/symbols/anthem/index_da.htm
The originalwords are in German, but when used as the Europeananthem it has no words – only the tune. You can hear it on the Internet:europa.eu.int/abc/symbols/anthem/index_en.htm
Danmark
Iceland
Forklaring De farvelagte lande er EU-medlemsstater.De stribede lande ønsker at blive optaget i EU.De andre lande, herunder også de lande, som er markeret med en lille cirkel, er EU’s nabolande.Prikkerne angiver hovedstæder.
Key The coloured countries are members of the European Union (EU).The striped countries are planning to join the EU.The other countries, including those shown by a small circle, are neighbours of the EU.The dots show where the capital cities are.