natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det svarer til en stigningpå ca. 1,3% om året.
In 2000, employment increased by 1.7%.
I 2000 voksede beskæftigelsen med 1,7%, og 63,2% af de 15-64-årige var i beskæftigelse.
The employment rate for the populationaged 15-64 stood at 63.2% in 2000.
Nøgleindikator EU-15 B DK D Beskæftigelse (15-64-årige i beskæftigelse i procent af alle 15-64-årige)
Key indicator EU-15 B DK D EL E F IRL Employment rate (Employed persons aged 15-64 as a share of the total population aged 15-64)
NB: 1999-data i stedet for 2000-data for stigningen i beskæftigelsen i EL og L: tallene refererer til 1999/1995 og 1999/1998.
Note: EL and L on employment growth have 1999 data instead of 2000 data: figures refer to 1999/1995 and 1999/1998.
Kilde: Eurostat - Kvartalsdata om arbejdsstyrken, arbejdsstyrkeundersøgelsen og nationalregnskaber (ESA 95)
Source: Eurostat - Quarterly labour force data, European Union Labour Force Survey and National Accounts (ESA 95)
Beskæftigelsesfrekvens (15-64-årige), 2000
Graph 10Employment rates (15-64 years), 2000
Gennemsnitlig årlig stigning i beskæftigelsen 1995-2000
Graph 11Average annual employment growth, 1995-2000
Kilde: Eurostat - Kvartalsdata om arbejdsstyrken
Source: Eurostat - Quarterly labour force data
Kilde: Eurostat - Nationalregnskaber (ESA 95)
Source: Eurostat - National Accounts (ESA 95)
Ældre arbejdstageres beskæftigelsessituation
Employment of older workers
I det forløbne årti er beskæftigelsesfrekvensen blandt 55-64-årige mænd i EU faldet med ca. 3 procentpoint til og i 2000 lå den på48%.
During the last decade, the EU employment rate of 55-64 year-old men fell by around 3 percentage points to stand at 48% in 2000.The decline may be the result of a combination of job shortages, lower mobility and inadequate skills rather than the wish to retire early.
Faldet er måske mere et resultat af en kombination af jobmangel, mindre mobilitet og utilstrækkelige færdigheder end af etønske om tidlig pensionering.
In contrast, the comparable female rate rose by almost 4 points to reach 28% in 2000.
Derimod steg beskæftigelsesfrekvensen blandt kvinderne med næsten 4 procentpoint til 28% i 2000.Sammenlagt var 38% af de 55-64-årige i beskæftigelse i 2000.
Overall, 38% of the population aged55-64 were in employment in 2000.
Beskæftigelsesfrekvensen blandt ældre arbejdstagere (55-64-årige arbejdstagere i beskæftigelse i procent af alle 55-64-årige), 2000
Employment rate of older workers (Employed older [aged 55-64] workers as a share of total population aged 55-64), 2000
55-64-årige i beskæftigelse, 2000 (1000’)16530
Persons in employmentaged 55-64, 2000 (1000)
Kilde: Eurostat - Sammenlignelige skøn baseret på arbejdsstyrkeundersøgelsen
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Beskæftigelsesfrekvens blandt 55-64-årige, 2000
Graph 12Employment rates by age-group and sex, EU-15, 2000
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
I 2000 faldt det samlede antal arbejdsløse i EU til 14,2 mio. Det svarer til 8,2% af arbejdsstyrken og er det laveste siden 1992.
In 2000, the total number of unemployed in the European Union dropped to 14.2 million. This represents 8.2% of the labour force.This is the lowest rate since 1992.
Fra 1999til 2000 registrerede Belgien, Spanien og Frankrig det største fald i arbejdsløsheden, men Spanien har fortsat den højeste arbejdsløshed (14,1%).
Between 1999 and 2000, Belgium, Spain and France recorded the largest fall in their unemployment rate although Spain continues to have the highestfigure (14.1%).
Arbejdsløsheden faldt i samtlige EU-lande undtagen Luxembourg, hvor den forblev uændret nede på 2,4%.
It decreased in all Member states, exceptin Luxembourgwhere it remained at a low 2.4%.
Arbejdsløshed (1000'), 2000
Unemployment(in 1000s), 2000
Kilde: Eurostat - Sammenlignelige skøn baseret på arbejdsstyrkeundersøgelsen
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey.
Arbejdsløshed fordelt på køn, 2000
Graph 14Unemployment rates by sex, 2000
Arbejdsløshedstendenser fordelt på køn, EU-15, 1992-2000
Graph 15Trend in the unemployment rate by sex, EU-15, 1992-2000
Eurostat - Sammenlignelige skøn baseret på arbejdsstyrkeundersøgelsen
Source:Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
I EU som helhed var 7,8% af de unge (15-24 år) arbejdsløse i 2000.
EU-wide, 7.8% of young people (aged 15-24) were unemployed in 2000.
Arbejdsløsheden (i procent af arbejdsstyrken) blandt de unge var16,2%.
The unemploymentrate (as a percentage ofthe labourforce) among young people was 16.2%.
Forskellen mellem disse to procentsatser varierer betydeligt mellem landene.
The differences between these two percentages vary significantly between countries.
Mens det første tal viser, at en forholdsvis lilledel af de unge er arbejdsløse, er det andet udtryk for arbejdsmarkedssituationen for de unge.
Whilethe first figure shows that a relatively small proportion of young people is unemployed, the second one gives an indication as to thelabour market situation for young people.
I de fleste lande faldt ungdomsarbejdsløsheden fra 1999 til 2000 på linje med det samlede fald i arbejdsløsheden.
For most countries, youth unemployment fell between 1999 and 2000, in line with theoverall drop in unemployment.
Ungdomsarbejdsløshed i forhold til den samlede befolkning (15-24-årige), 2000
Graph 16Youth unemployment/population ratio (15-24 years), 2000
Ungdomsarbejdsløshed (15-24-årige) fordeltpå køn, 2000
Graph 17Youth unemployment rates (15-24 years) by sex, 2000
3,6% af arbejdsstyrken i EU-15 var langtidsledige i 2000.
In 2000 3.6% of the EU-15 labour force were affected by long-term unemployment.
Sagt på anden måde havde 44% af de arbejdsløse været uden job i mindst etår.
Put another way, 44 % of unemployed people werejobless for atleast one year.
Langtidsledigheden er faldet i de senere år, men ligger stadig på ca. 6% i Grækenland, Spanien og Italien.
The long-term unemployment rate has fallen in recent years but remains about 6%in Greece, Spain and Italy.
8,4% af de unge mellem15 og 24 år i arbejdsstyrken havde været arbejdsløse i mindst seks måneder.
For young people between 15 and 24 yearsold, 8.4% (as a percentage of the labour force) were unemployed for at least six months.
Langtidsledige (et år eller mere) i procent af samtlige arbejdsløse2000445421:199946562351199447563545
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed 2000 44 54 21 : 55 42 1999 46 56 23 51 56 46 1994 47 56 35 45 495 3
Langtidsledighed blandt unge (6 måneder eller mere)20008,49,619999,514,0199414,216,5
Youth long-term unemployment rate (6 months or more)20008.49.60.419999.514.01.6199414.216.53.6
Unge langtidsledige (6 måneder eller mere) i procent af samtlige unge arbejdsløse 2000 51,6 54,2 6,1 48,0 53,9 71,0 1999 53,1 59,1 15,9 52,4 72,6 59,2
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total young unemployed 2000 51.6 54.2 6.1 48.0 53.9 71.0 42.3 1999 53.1 59.1 15.9 52.4 72.6 59.2 36.3
Arbejdsløshed efter varighed, 2000
Graph 18Unemployment rates by duration, 2000
Ungdomsarbejdsløshed efter varighed, 2000
Graph 19Youth unemployment rates by duration, 2000
Under 12 måneder12 måneder eller mere
Less than 12 months12 months or more
Under 6 måneder6 måneder eller mere
Less than 6 months6 months or more
I 1999 udgjorde udgifterne til social sikring i EU-landene 27,6% af BNP (det samme som i 1998). Det bekræfter den nedadgående tendens, der er registreret for denne indikator, siden den toppede med 28,8% i 1993.
In 1999, EU social protection expenditure represented 27.6% of GDP (as in 1998), confirming the downward trend in this indicator observed since the peak of 28.8% in 1993.
Det er dog stadig mere end de 25,5% i 1990.
However, it still compares favourably with the 1990 level of 25.5%.
Der erbetydelige forskelle mellem EU-landene, og der er en klar opdeling mellem Nord og Syd.
There are considerable differences between Member States with quite a clear north/south divide.
Til trods for forskellene nærmer niveauernefor udgifterne til social sikring sig efterhånden hinanden, idet de største stigninger i de senere år er registreret i lande med de lavesteudgifter.
Despite these disparities, social protection expenditure is tending to converge with the largest increases in recent years being observed in the countries with the lowest levels of expenditure.
EU 15Udgifter til social sikring i procent af BNP
EU 15BDKExpenditure on social protection as a percentage of GDP
Kilde: Eurostat - Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Social Sikring (ESSPROS)
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS).
Socialsikringens indtægter efter type i procentaf de samlede indtægter, EU-15, 1999
Graph 21Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU-15, 1999
Udgifter til social sikring pr. indbygger, 1999
Graph 20Expenditure on social protection per head of population, 1999
Andre indtægter3,7%
Other receipts3.7%
Eurostat - Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Social Sikring (ESSPROS)
Source:Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Eurostat - Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Social Sikring (ESSPROS)
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics(ESSPROS)
Ydelser til ældre
Old age benefits
I de fleste EU-lande gik størsteparten af udgifterne til social sikring i 1999 til ydelser til ældre og efterladte.
In most Member States in 1999, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
Det gjaldt især Italien (64,0%af de samlede ydelser sammenholdt med et EU-gennemsnit på 46,0%).
This was especially true of Italy (64.0% of total benefits against the EU average of 46.0%).
I EU som helhed steg ydelserne til ældre og efterladte med 25%i faste priser i perioden 1990-1999.
EU-wide, benefits paid under theold-age and survivors functions rose by 25% in real terms per capita during the period 1990-1999.
Denne stigning skyldes primært udviklingen i befolkningsstrukturen.
This growth is primarily explainedby demography.
Desuden har pensionspolitikken(især tidlig pensionering) betydning for udviklingen i disse ydelser.
Furthermore the retirement policy (notably early retirement) also influences the development of these benefits.
Sociale ydelser fordelt på type i procent afde samlede ydelser, EU-15, 1999
Graph 23Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 1999
Alders- og efterladteydelser i procent af de samlede sociale ydelser, 1999
Graph 22Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, EU-15, 1999
Familieydelse/børnepenge 8,5%
Family and children8.5%
Arbejdsløshed 6,8%
Unemployment 6.8%
Boligstøtte og socialudstødelse3,8%
Housing and socialexclusion n.e.c.3.8%
Alders- og efter-ladteydelse46,0%
Old age andsurvivors46.0%
Sygesikring/sundhedsvæsen/invalidit et 34,9%
Sickness/health careand Disability34.9%
Indkomstfordeling og regional samhørighed
Income distribution and regional cohesion
På EU-plan modtog de fattigste 20% af befolkningen 8% af den samlede indkomst i 1998, medens de 20% rigeste tegnede sig for39%, dvs. 5,4 gange så meget.
At EU level, the bottom (poorest) 20% of the population received 8% of total income in 1998, while the top (richest) 20% received39% oftotal income, i.e. 5.4 times as much.
Denne kløft mellem de fattigste og de rigeste er mindst i Danmark (2,7), Finland (3,0, 1997) og Sverige(3,4).
This gap between the most and least well-off persons is smallestin Denmark (2.7),Finland (3.0, 1997) and Sweden (3.4).
Den er størst i de sydlige EU-lande, Belgien, Det Forenede Kongerige og Irland.
It is widest in the southern Member States, Belgium, the United Kingdom and Ireland.
(1) Andelen af landets samlede indkomst hos de 20% rigeste i befolkningen i forhold til de 20% fattigstes andel.
(1) The share of entire national income received by the top 20% of the population to that of the bottom 20%.
I overslaget for EU-15 er L ikke medregnet. 1996-data for L.
EU-15 estimate excludes L and FIN. L 1996 data, FIN 1997 data.
Indkomstniveau og indkomstskævhed, 1998
Graph 25Regional cohesion, Coefficient of variation of GDP per capita in PPS for NUTS 3 regions, 1998
Eurostat - Regionalregnskaber. (1) Kun NUTS 2.
Source:Eurostat - Regional accounts.'(1) NUTS II only.
(2) Hele UK.
(2) All UK.
(3) = Hele UK undtagen "Inner London - West" (nyoprettet region med et megethøjt BNP/indbygger).
(3) = All UK except "Inner London - West" (newly created regionwith very high GDP/head).
Ser man på den samlede befolkning, havde ca. 18% af EU-borgerne en ækvivalent indkomst på under 60% af den nationale middelindkomst i 1998. Dette tal svarer til ca. 68 mio. mennesker.
When looking at the total population, around 18% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of their respectivenational median in 1998.
Hvis man sætter 60% af den nationale middelindkomst som fattigdomsgrænse,var andelen af "fattigdoms-truede" forholdsvis høj (over 20%) i Grækenland, Portugal og Det Forenede Kongerige og relativt lavere i Belgien, Tyskland, Luxembourg (1996), Nederlandene, Østrig og Sverige (10-16%).
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, theproportion of people at risk of poverty was relatively higher (over 20%) in Greece and United Kingdom - and was relatively lower in Belgium, Germany, Luxembourg (1996), Netherlands, Austria and Sweden (10 to 16%).
Tallet var særligt lavt i Danmark (9%) og Finland (8%,1997).
It was particularly lowin Denmark (9%) and Finland (8%, 1997).
De sociale ydelser reducerer andelen affattige i alle EU-landene, men i megetforskelligtomfang: reduktionen spænder fra 5-15%i Grækenland og Italien til over 70% i Danmark og Finland, medens EU-gennemsnittet ligger på 31%.
Social benefits reduce the proportion of people at risk of poverty in all Member States but to very differing degrees:the reduction ranging from 5-15% in Greece and Italy to more than 70% in Finland, with an EU average reduction of 31%.
Nøgleindikator EU-15 B DK DELE F IRL I L NL A P FIN S UK Fattigdom før og efter sociale ydelser (procentdel af befolkningen med en indkomst på under 60% af den nationale middelindkomst, før og efter indregning af sociale ydelser) (1),1998
Key indicator EU-15 B DK D EL E F IRL I L NL AP FIN S Risk of poverty rate before and after social transfers(Percentage of the population below the poverty line before and after social transfers. Poverty line defined as 60% of themedian equivalised income (1), 1998
Før indregning af sociale ydelser Efter indregning af sociale ydelser
Before social benefits After social benefits
Forkortelse for den nationale valuta.60% af den årlige middelindkomst (nat.val.).60% af den årlige middelindkomst (KKS)7 010
National currency (NC) symbol60% of median annual income (NC)60% of median annual income (PPS)
L er ikke medregnet i overslaget for EU-15.
EU-15 estimate excludes L and FIN.
(1) Pensioner indgår "før" og "efter". (2) Data for I i 1000'. Kilde: Eurostat - EF-husstandspanel - UDB, september 2001. 1996 i stedet for 1997 for L. 1997 i stedet for 1998 for FIN.
(1) Pensions are included 'before' and 'after'.
Procentdel af befolkningen med lav indkomst før og efter sociale overførsler, 1998
Graph 26Percentage of the population living in (persistent) risk of poverty, 1998
Procentdel af befolkningen, der lever i (vedvarende) fattigdom, 1998
Graph 27Risk of poverty rate before and after social transfers, 1998
Lav indkomst (fattig) i 1998Lav indkomst i alle tre år 1996-1999Lav indkomst i 1998 og mindst to ud af de tre år 1995-1997 yd
Low income 1998Low income (all tree years 1996-1998) s it e f en
20 er t f
20 e r t
Før ydelser
Before benefits
Kilde:
L 1996 instead of 1998.
Husstande uden beskæftigelse og lavtlønshusstande
Jobless households and low wages
En væsentlig årsag til fattigdom og social udstødelse er manglende job eller lavtlønnet beskæftigelse.
An important cause of poverty and social exclusion is the lack of a job or low wages from employment.
I 1998 var procenten for "fat-tigdoms-truede" blandt personer, der levede i husstande, hvor ingen i den erhvervsaktive alder var i beskæftigelse, 51% - dvs. 2,3gange højere end for personer i husstande, hvor mindst én person var i arbejde.
In 1998, the 'at-risk-of-pover-ty' rate for persons living in households where no persons of working age are in employment was 51% - around 2.3 times as highas the rate where at least one person is working.
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen 2000. 1997-data for IRL.
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2000.
‘Fattigdomstruede’ (%) blandt personer i husstande, hvor … husstandens medlemmer i den erhvervsaktive alder er i beskæftigelse, 1998
Risk of poverty rates (%) among the persons living in households where … of the working age persons are in employment, 1998
… ingen af …… nogle af, men ikke alle …… alle …
… none …… some -but not all- …… all …
‘Fattigdomstruede’ blandt personer, der lever i husstande, hvor … husstandens medlemmer i den erhvervsaktive alder er i beskæftigelse, 1997
Graph 29Risk of poverty rates among the persons living in households where … of the workingpersons are in employment, 1998
Procentdel af befolkningen, der lever i husstande, hvor ingen er i beskæftigelse, i forhold til alle, der lever i husstande, hvor mindstén person tilhører arbejdsstyrken, 2000
Graph 28Percentage of people living in householdswith no member in employment among allpeople living in households with at leastone person belonging to the labour force, 2000
70 ingen af nogle af, men ikke alle alle
70 none some but not all all
Kvinders deltagelse i beslutningsprocessen
Women in decision making
På EU-plan er kvindernes repræsentation i Europa-Parlamentet steget støt ved hvert valg siden 1984 og er nu oppe på 30%.
At the EU level, women's representation in the European Parliament has increased steadily with each election since 1984 and nowreaches 30%.
I denationale parlamenter er kvinderne fortsatunderrepræsentereti samtlige EU-lande, idetkvinderne her udgør mellem 9% i Grækenland og 44% i Sverige.
In national Parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seatsoccupied by women in these bodies range from 9% in Greece to 44% in Sweden.
Procentvis andel af pladser besat med kvinder i nationale parlamenter, foråret 200123233832928
Female share in national Parliaments (Percentage of seats occupied by women in the national Parliaments (or Lower House)), spring 2001232338329281013
Procentvis andel af pladser besat med kvinder i Europa-Parlamentet, valget juni 199930
Percentage of seats occupied by women in the European Parliament
Procentvis andel af kvinder i nationale regeringer, foråret 200125
Percentage of women in the national governments, spring 20012522
Procentvis andel af kvinder i nationale regeringer, foråret 2001
Graph 31Percentage of women in the national governments, spring 2001
Kvindernes repræsentation i parlamenter, 2001
Graph 30Percentage of seats occupied by women in Parliaments, 2001
Mellem 1995 og 2000 steg beskæftigelsen for mænd i EU med over 2 procentpoint. I samme periode steg beskæftigelsen for kvinder imidlertid med 4 procentpoint, hvorved forskellen i beskæftigelsesfrekvens for de to køn mindskedes.
Between 1995 and 2000, the EU employment rate for males rose by more than 2 percentage points.
Beskæftigelsesfrekvensenblandt mænd (72,5%) er dog fortsat væsentlig højere end blandt kvinder (54,0%).
Nevertheless, the rate for males (72.5%)remains considerably higher than thatoffemales (54.0%).
Kvindernes beskæftigelsesfrekvens er højest i detre nordiske lande, Det Forenede Kongerige og Nederlandene.
Female employmentrates are highestin the three Nordic countries,United Kingdom and the Netherlands.
Beskæftigelse, 15-64-årige, 2000
Employment rate, 15-64 years, 2000
1999-data for D og L
°D, L: 1999 data
Kvinders beskæftigelsesfrekvens (15-64-årige), 1990 og 2000
Graph 32Female employment rates (15-64 years), 1990 and 2000
Forskellen er mindst i Portugal,Belgien, Italien og Danmark, og den bliver stadigt mindre, men det går meget langsomt. Denne forskel kan til delsforklares, men der erformentlig fortsat tale om en vis "ren" kønsdiskrimination i lønningerne.
The gap is narrowing but only slowly.
Lønforskellen mellem mænd og kvinder (kvinders gennemsnitlige bruttoindtjening pr. time i procent af mænds, beregnet på grundlag af alle 16-64-årige lønmodtagere, der arbejder mindst 15 timer om ugen.)
Gender pay gap(Average gross hourly earnings of women as % of average gross hourly earnings of men. The population consists of all paid employees aged 16-64 that are 'at work 15+ hours per week'.)
Kilde: Eurostat - EF-husstandspanel - UDB, december 2001 (undtagen F: Arbejdsstyrkeundersøgelsen, S: Undersøgelse af indkomststrukturen
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2001 (except F: National Labour Force Survey, S: Structure of Earnings Survey.)
Kvinders gennemsnitlige månedlige indtjening i procent af mændenes i visse servicesektorer i EU
Average monthly earnings of women as a percentage of men’s in some service sectors in the EU
Lønforskellen mellem mænd og kvinder 1997 og 1998 servicesektorer i EU 1995-1999
Graph 34Gender pay gap 1997 and 1998
Hotel og restaurant
Hotels and Restaurants
Eurostat - EF-husstandspanel - UDB, december 2001 (undtagen F: Arbejdsstyrkeundersøgelsen, S: Undersøgelse afindkomststrukturen)
Source:Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2001 (except F: National Labour Force Survey, S: Structure of Earnings Survey).
Forventet levealder og sundhedstilstand
Life and health expectancies
Den forventede levetid bliver stadigt længere og er nu 81 år for kvinder og 75 år for mænd.
Life expectancy continues to rise and now stands at 81 years for women and 75 for men.
Kvinder lever længere end mænd i alle EU-landene.
In all Member States, women live longerthan men.
Denforventede levetid med et alvorligt handicap er i 16-årsalderen fem år for kvinder og fire år for mænd.
EU-wide, women can expect to live to 66 and men to 63 years of age without any disability.
Forventet levetid (ved fødslen) uden handicap, 1996
Disability-free life expectancy (at birth), 1996
Kilde: Eurostat - Dødelighedsstatistikker og EF-husstandspanel
Source: Eurostat - Mortality Statistics and European Community Household Panel.
De vigtigste dødsårsager fordelt på aldersgrupper, EU-15, 1998 delt efter uddannelsesniveau, EU-15, 1997
Graph 36Major causes of death by age-group, EU-15, 1998 education, EU-15, 1997
Andet Kræft
Other Cancer
Ydre årsager til kvæstelser og forgiftning Kredsløbssygdomme
External causes of injury and poisoning Circulatory diseases
Kilde: Eurostat - EF-husstandspanel - UDB, december 2001 Note: UK’s “GCSE ‘O’niveau” eksaminer er indkluderet i tallene for gymnasieniveauet (ISCED 3).
Eurostat - European Community Household Panel UDB, version September 2001.UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Kilde: Eurostat - Dødelighedsstatistikker
Source: Eurostat - Mortality Statistics
Ulykker og erhvervsrelaterede helbredsproblemer
Accidents and work-related health problems
Siden 1994 er antallet af arbejdsulykker med over tre dages fravær faldet med 10% (værdien af 1994-indekstallet = 100 var 90 i 1998).
From 1994, the number of accidents at work with more than threedays' absence decreased by 10% (the value of the index 1994 = 100 was 90 in 1998).
I 1998-99 havde hvert år 5,4% af alle lønmodtagere erhvervsrelaterede helbredsproblemer.
During 1998-99 5.4% of employees per year suffered from work-related health problems.
I alt ca. 500 mio. arbejdsdage går tabt hvert år på grund af arbejdsulykker (150 mio. dage) og erhvervsrelaterede helbredsproblemer (350 mio. dage).
A total of around 500 million working days are lost every year as a result of accidents atwork (150 million days lost) and work-related health problems (350 million days lost).