natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fremsættelse i 2001 af et forslag tilforordning om de krav,der kan stilles tillufttransportkontrakter.
Full membership for the European Community in the main internationalorganisations,in particular the International Civil Aviation Organisation,the International Maritime Organisation,the Rhine Navigation Commission, the Danube Commission and Eurocontrol.
Udvidelse — såvidt muligt inden 2004 — affællesskabsreglerne om beskyttelse afpassagerernes rettigheder til at omfatte deøvrige transportformer,navnlig jernbaner,søtransport og om muligt også transport ibyområderne.Det vedrører isærservicekvaliteten og udviklingen af kvalitetsindikatorer, kontraktmæssige betingelser, gennemsigtigheden i
Clarify the general principles which shouldgovern services of general economic interestin the field of transport in order to provideusers with a service of quality,in keepingwith the Commission communication onservices of general interest in Europe.
Etablering i EU inden 2008 — via Galileoprojektet — af et verdensdækkendesatellitbaseret navigationssystem,som EUselv kontrollerer,og som imødekommer EU’skrav om præcision,pålidelighed ogsikkerhed.
By 2008 develop for the EU a satellitenavigation system with global cover,overwhich it will have control and which willmeet its accuracy,reliability and securityrequirements (Galileo).
Figur 1:Længden af motorveje og jernbaner (EU-15)
Figure 1:Length of motorways and rail track (EU-15)
Figur 2:Gennemsnitlige eksterne omkostninger 1995 (EU-17) efter transportform og omkostningskategori: Personbefordring (ekskl.omkostninger ved trafikal overbelastning)
Figure 2:Average external costs 1995 (EU-17) by transport mode and type of cost:passenger transport (without congestion costs)
Påvirkninger i byerne
Urban effects
Natur & landskab Klimaændring
Nature & landscape Climate change
Kilde:INFRAS,2000,IWW for UIC,2000.
Source:Infras,IWW for the IUR,2000.
Figur 3:Gennemsnitlige eksterne omkostninger 1995 (EU-17) efter transportform ogomkostningskategori:Godstransport (ekskl.omkostninger ved trafikal overbelastning)
Figure 3:Average external costs 1995 (EU-17) by transport mode and type of cost:freight transport (without congestion costs)
Kilde:INFRAS op.cit.,2000.
Source: Infras, op. cit., 2000.
Figur 4:Gennemsnitlige eksterne omkostninger ved trafikal overbelastning 1995 — EUR/1000pkm og 1000 tkm
Figure 4:Average external costs of congestion,1995,EUR/1000 passenger-km andtonne-km
Kilde:ECMT,1998;INFRAS op.cit.,2000.
Source: ECMT, 1998; Infras, op. cit., 2000.
Figur 5:Passagerkilometer og køretøjskilometer i Frankrig,Portugal,Finland og Det Forenede Kongerige, 1980-1998
Figure 5:Passenger-km and vehicle-km in France,Portugal,Finland and the United Kingdom, 1980–98
Tabel 1 (oversigt) og tabel 3 (detaljer) viser resultatet af sammenligningerne.
Tables 1 (summarised) and 3 (in detail) illustrate the results of the approaches.
Tabel 1:Sammenligning af løsningsmodellerne ud fra forøgelsen af deres virkninger mellem1998 og 2010
Table 1:Comparison of options according to their increasing impact between 1998 and 2010
Tabel 2 skitserer de vigtigste foranstaltninger,der kan iværksættes for at forene transport og bæredygtig udvik-ling.Ud over det lovgivningsprogram,der er beskrevet i hvidbogen,bør der gennemføres tværgående foranstaltninger inden for andre sektorer i økonomien end transportsektoren,hvis de foreslåede løsningsmodeller skal givede ønskede resultater,og det gælder især løsningsmodel C.
Table 2 is a rough attempt to classify the main measures which could be taken to reconcile transport with sustainable development.The programme of measures set out in the White Paper needs to be backed up by crosssectoral action,that is,in sectors of the economy other than transport,to ensure the success of the options beingproposed,particularly option C.
Tabel 2:Ophævelse af den næsten automatiske sammenhæng mellem økonomisk vækst ogstigning i transporten — Oversigt
Table 2:A typology of link-breaking
Økonomisk aktivitet
Transport system
Køretøjskilometer
Polluting emissions
Forurenende emissioner
GDP (passenger- and tonne-kilometres)
•Mindre forurenendebrændstoffer og køretøjer
•Less polluting vehicles and fuels•Speed control
•Motorernes energieffektivitet
•Better rates of vehicleloading and occupancy
•Overførsel til andentransportform
•Industrial production system
•Fysisk planlægning
Explanation:
•Højere lastegrad og flere passagerer i bilerne
Passenger kilometre:transport of a passenger over one kilometre
Ordforklaring: pkm = passagerkilometer:befordring af 1 passager 1 kilometer tkm = tonkilometer:transport af 1 ton 1 kilometer køretøjskilometer:antal kilometer tilbagelagt af 1 køretøj overslag over kuldioxidemissioner.Der er i tendensprognosen og de tre løsningsmodeller taget hensyn til
:estimates of carbon dioxide emissions.These take account,in the anticipated trend and the three options,of
CO2: den forventede forøgelse af energieffektiviteten som følge af den frivillige aftale om automobilindustrien (ACEA,KAMA,JAMA).
2 the gains in vehicle energy efficiency expected from the voluntary agreement with the automobile industry(ACEA,KAMA,JAMA).
BNP:baseret på en forventet vækst i BNP svarende til en årlig stigningstakt på 3%.
GDP:hypothetical growth of GDP of 3% per year.
Tabel 3:Illustration af sammenligningerne
Table 3:Illustration of results of approaches
Passagerer i alt
Total passengers
Gods i alt
Total goods
Stigning i forhold til 1998
Growth over 1998
PROJEKTER,SOM ER FORELAGT AFMEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-PARLAMENTET,OG SOM KOMMISSIONENOVERVEJER AT FORESLÅ OPTAGET PÅ LISTENOVER »SPECIFIKKE« PROJEKTER (ESSEN-LISTEN)
PROJECTS SUBMITTED BY THE MEMBER STATES AND THE EUROPEAN PARLIAMENT AND BEING EXAMINED BY THE COMMISSIONFOR INCLUSION IN THE LIST OF ‘SPECIFIC’PROJECTS (‘ESSEN’LIST)
Længde (km)
Completion date
Blandet højhastighedslinje
Mixed highspeed line
Blandet højhastighedstog og gods
Mixed highspeed and freight line
Jernbane- og vejbro/-tunnel
Rail and road bridge/tunnel
TEKNOLOGISK UDVIKLING OG INTELLIGENTE TRANSPORTSYSTEMER
TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTS AND INTELLIGENT TRANSPORT SYSTEMS
Den teknologiske innovation giver enestående muligheder for at integrere transportformerne,optimere deresydeevne,gøre dem sikrere og bidrage til at gøre det europæiske transportsystem foreneligt med ønsket om enbæredygtig udvikling på transportområdet.EU deltager meget aktivt i den teknologiske innovation påtransportområdet.Forsknings- og udviklingsprogrammerne støtter innovationen på forsknings- og forsøgsstadiet,medens de transeuropæiske net er specielt velegnede til at anvende resultaterne i stor målestok.De teknologier,der hidrører fra informationssamfundet,er af enorm betydning i denne forbindelse.
Technological innovation provides an excellent opportunity to integrate the transport modes,optimise their performance,make them safer and help make the European transport systemcompatible with sustainable transport development.The European Union is very actively involved intechnological innovation in transport.Its research and development programmes are promotinginnovation upstream,while the transEuropean networks lend themselves perfectly to large-scaleapplication.The technologies emerging from the information society can make an outstandingcontribution here.
Udvikling af teknologier
Technology development
Det anslås,at EU i perioden 1998-2002 har bidraget med ca.1,7 mia.EUR til medlemsstaternes og industriensindsats inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) af relevans for transportsektoren på så forskelligartedeområder som intermodal transport,energi og transportteknologi,herunder telematikapplikationer.I stedet for atøge denne EU-indsats bør man fremover snarere fastholde den på et konstant niveau,men samtidig rette EU’s forskningsaktioner mere direkte mod målene for den fælles transportpolitik.Det nyeforskningsrammeprogram 2002-2006 vil være en oplagt lejlighed til at iværksætte disse principper påtransportområdet.Kommissionens nye forslag(109) omfatter blandt de prioriterede målsætninger udvikling af nyteknologi med henblik på at gøre transportformerne sikrere og renere og støtte udviklingen af det europæisketransportsystem.I dette forslag til rammeprogram er de mest lovende prioriterede forskningsområder,der kanunderbygge den fælles transportpolitik,som foreslås i hvidbogen,følgende:
Over the period 1998–2002 the EU’s contribution to national and industrial RTD efforts in thetransport field is estimated at around EUR 1.7 billion,in areas as varied as intermodality,energy andthe technology of means of transportation,including telematics applications.Instead of expandingthis Community effort,it would in future be better to keep it at a constant level while focusingit more specifically on the objectives of the common transport policy.The new frameworkprogramme of research for 2002–06 will provide the opportunity to put these principles into effect inthe field of transport.The Commission’s new proposal(109) includes among its priority objectivesthose of perfecting new technologies to back up the development of safe and clean modes oftransport and developing the European transport system.In the framework programme proposal,thepriority areas of thematic research that are the most promising for supporting the common transportpolicy set out in the White Paper are:
Forskningsprioriteterne på luftfartsområdet skal dreje sig om dels at mindske miljøbelastningen som følge afmotoremissioner og støj og forbedre flyenes sikkerhed,dels at øge lufttransportsystemernes kapacitet ogoperationelle sikkerhed for at fremme realiseringen af initiativet »et fælles europæisk luftrum«.
RTD priorities in the aeronautics field will focus,on the one hand,on lessening the environmentalimpact of engine emissions and noise and improving aircraft safety and,on the other,increasing thecapacity and operating safety of the air traffic management system so as to facilitate theachievement of the single European sky initiative.
På rumfartsområdet er udviklingen af Galileo et af de prioriterede indsatsområder.Formålet er at bidrage til atopbygge den nødvendige ekspertise og viden i Europa til at kunne udnytte denne helt nye teknologi mereeffektivt.
Regarding space,the development of Galileo is one of the priority research activities and its goal is tohelp build up the necessary expertise and knowledge in Europe to exploit this emerging technologyas effectively as possible.
Forskningen og udviklingen på sikkerhedsområdet skal være at opnå en femdobbelt reduktion af antallet afuheld for at kompensere for stigningen i flytrafikken.Forskningen skal tage sigte på at udvikle teknologier,somgiver besætningen mulighed for konstant at være fuldt informeret om og kontrollere forholdene.
The aim of research and development in the safety field will be to achieve a fivefold reduction in accident rates inorder to compensate for the growth in traffic.Research will focus on the development of technologies which givethe crew constant and controllable situation awareness.
På miljøområdet er målet at kompensere for stigningen i flytrafikken ved at nedbringe CO
As regards the environment,the aim is to compensate for the increase in air traffic by reducing CO2
De forskningsaktiviteter,der foreslås inden for dette prioriterede område,har til formål at styrke denvidenskabelige og tekniske kapacitet,Europa har brug for til at kunne iværksætte sin strategi for bæredygtigudvikling,navnlig ved hjælp af ny teknologi for bæredygtig udvikling.
The research activities proposed within this priority area aim to enhance the scientific and technologicalcapacities Europe needs in order to implement its sustainable development strategy,especially by applying newtechnologies.
De strategiske mål vedrører reduktion af drivhusgasser og forurenende emissioner, energiforsyningssikkerheden og bedre balance mellem de forskellige transportformer,hvilket alt sammen er prioriteret i forskningstemaer,somvil kunne bidrage til gennemførelsen af den transportpolitik,som er foreslået i hvidbogen.
The strategic objectives deal in particular with the reduction of greenhouse gases and pollutant emissions,thesecurity of energy supply and the balanced use of the various transport modes,all of these being priority researchthemes with a contribution to make to the implementation of the transport policy recommended in the White Paper.
Det foreslås,at de forskningstiltag på kort og mellemlang sigt,der skal reducere drivhusgasserne og forureningenog styrke forsyningssikkerheden på energiområdet,centreres omkring forskning i vedvarende energikilder samtrenere og mere effektiv energiudnyttelse,navnlig i byområder,og udvikling af nye renere og mere energieffektivetransportkoncepter.
With regard to short and medium-term research activities aiming to reduce greenhouse gases and pollution andensure a secure energy supply,the proposal is to focus research on action to develop renewable energy sourcesand on cleaner and more efficient energy use,especially in urban areas,and to develop new transport conceptsthat are cleaner and more energy efficient.
Rationaliseringen af den klassiske privatbilisme i bycentre og fremme af renere bytransport er prioriterede måltilligemed muligheder for at anvende brint som brændstof i fremtidens køretøjer.Blandt de aktioner,derovervejes,kan nævnes støtte til foranstaltninger til styring af efterspørgslen,integrering af bytransporttjenesterne,støtte til markedsføring af mindre forurenende eller ikke-forurenende køretøjer.Udviklingen af en ny generationaf elhybridkøretøjer (elmotorer kombineret med en forbrændingsmotor) og biler,der kører på naturgas ellerendog på længere sigt på hydrogenbrændstofceller,forekommer meget lovende.
Rationalising conventional private car use in town centres and promoting clean urban transport are also priorityobjectives,as are the efforts being made towards using hydrogen as the fuel for tomorrow’s vehicles.Projectsenvisaged include supporting demand management measures,integrating urban transport services andpromoting the marketing of low-polluting or non-polluting vehicles.The development of a new generation ofhybrid electric cars (electric motor combined with a heat engine) and cars which run on natural gas or,in thelonger term,hydrogen fuel cells,looks very promising.With regard to short and medium-term research activitiesaimed at making transport modes sustainable,the proposal is to focus research on cleaner and safer road and seatransport,the integration of intelligent transport systems for efficient infrastructure management,railwayinteroperability and the development of intermodality for passengers and freight.
Forskningen skal bidrage til at udvikle et grundlag for fuldstændig interoperabilitet i jernbanesystemet melleminfrastrukturer,rullende materiel,førerrum og togpersonale.Her tænkes på teknologier,som bidrager til at givetransportmidler og trafikstyringssystemer større kapacitet (længere tog,optimal kanalfordeling, vedligeholdelsesprocedurer), indførelse af konkurrencedygtige tjenester (driftssystemer såsom overvågning afgods,personaleuddannelse m.m.).
Research and development must help with the design and introduction of a framework guaranteeing fullinteroperability between rail infrastructures,vehicles,cabs and crews.It will focus on technologies which will helpimprove the capacity of means of transport and traffic management systems (longer trains,optimal allocation ofslots,maintenance procedures) and introduce more competitive services (operating systems such as freighttracking,crew training).The longterm research objective is to develop new sources of renewable energy:hydrogen technologies and fuel cells which are intrinsically clean and can be used in transport.
FOREGRIBELSE AF
ANTICIPATING THE
EU’S VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE BEHOV
EU’S SCIENTIFIC AND TECHNOLOGICAL NEEDS
Under dette prioriterede tema skal der gennemføres specifikke forskningsaktiviteter og aktiviteter,som supplererden indsats,der er dækket af de ovennævnte tematiske prioriteter,med det formål at støtte politikker afbetydning for EU såsom den fælles transportpolitik,som præsenteres i denne hvidbog.
Activities in this priority area will consist of specific research or research complementing that in the abovementioned priority thematic areas in support of policies of EU interest,such as the common transport policypresented in this White Paper.
Behovet for at udvikle nye tjenester er understreget i den handlingsplan for eEurope-2002, som stats- ogregeringscheferne vedtog på Det Europæiske Råd i Feira i juni 2000.Der er fastsat nogle specifikke mål for 2002for at fremskynde udviklingen og ibrugtagningen af intelligente transportsystemer,bl.a.følgende:
The need to provide new services was underlined by the eEurope 2002 Action Plan,adopted by the Heads of State or Government at the Feira European Council in June 2000.Specific objectives have been set for 2002 tospeed up the development and deployment of intelligent transport systems,for instance:
—50% af de større europæiske byer skal være forsynet med trafiktjenester og informationstjenester meddirekte sigte på brugerne.
—50% of Europe’s major towns and cities ought to be provided with traffic and travel information services;
—50% af de større europæiske motorveje skal være udstyret med systemer til sporing af kødannelser og uheldsamt trafikstyringssystemer.
—50% of Europe’s major motorways ought to be equipped with systems to manage traffic and to detectaccidents and congestion;
—Alle nye køretøjer,der sælges i Europa,skal være udstyret med mere effektive aktive sikkerhedssystemer.
—all new vehicles sold in Europe should be equipped with more effective active safety systems;
—Alle borgere i trafikken i Europa skal kunne lokaliseres via alarmopkald til nummeret 112 med flersprogetbistand og alle nødvendige hjælpe- og udrykningstjenester i tilfælde af uheld og ulykker.
—all Europe’s mobile citizens should have access to location determination of emergency calls on the 112number,with multilingual assistance and a full range of emergency services;
—Der skal vedtages lovgivning med henblik på at fremme et »fælles europæisk luftrum«,mobilkommunikationi jernbanesystemet,informations- og kontrolsystemer til søs samt Galileo-projektet.
—legislative initiatives should be taken to promote the single European sky,mobile communications for trains,maritime information and control systems,and Galileo.
eEurope-handlingsplanen udgør grundlaget for forskning og udvikling i intelligente transportsystemer.Handlingsplanen,som skal iværksættes af medlemsstaterne og industrien,har til formål at lette indførelsen af nyeløsninger og fremskynde udviklingen af sådanne løsninger.Den private sektor spiller en central rolle forudviklingen af intelligente transporttjenester.Ved iværksættelsen af foranstaltningerne fra eEuropehandlingsprogrammet skal medlemsstaterne sørge for,at alle hindringer for udvikling af private tjenester fjernes.
The eEurope action plan provides a framework for efforts to research,develop and deploy intelligent transportsystems.The role of the action plan,which is to be implemented by the Member States and industry,is tofacilitate the deployment of new solutions and to speed up their development.The private sector has a key role inthe development of intelligent transport services.In implementing the eEurope initiatives,Member States shouldensure that obstacles to the development of private services are removed.
De potentielle virkninger af intelligente transportsystemer er allerede blevet vurderet både på forskningsniveauetog i forbindelse med de første faser af ibrugtagningen.Der er i forskellige konfigurationer i mange tilfældeopnået reduktioner af transporttiden på op til 20% og forbedringer på 5-10% af nettets kapacitet.Forbedringeraf sikkerheden er i flere tilfælde vurderet til ca.10-15% for visse specifikke ulykkestyper (påkørsel bagfra) takketvære koordinerede informations- og kontrolstrategier,og overlevelseschancerne er ligeledes øget på grund afautomatiske systemer til sporing af fejl og uregelmæssigheder med henblik på styring af katastrofesituationer.Kun 6% af trafikulykkerne på vejene anslås at være uundgåelige og umulige at påvirke gennem teknologiskeforbedringer.De foreløbige overslag over mulighederne for at reducere forurenende emissioner er særdeleslovende som følge af integrerede strategier for forureningskontrol og trafikbegrænsning.De intelligentetransportsystemer vil formentlig have den største virkning inden for vejtransporten,men kan også bidrage tileffektiviteten og sikkerheden inden for andre transportformer.
The potential impact of intelligent transport systems has been assessed both during research and in the earlystages of deployment.Journey time reductions of up to 20% and increases in network capacity of 5–10% haveoften been achieved in various combinations.Safety improvements have often been estimated at around10–15% for certain specific types of accident (rear-end collisions) thanks to coordinated information and controlstrategies,while survival rates have also increased thanks to automatic incident detection systems for themanagement of emergency situations.Only 6% of road accidents appear to be unavoidable and beyond thereach of improved technology.Lastly,integrated strategies for pollution control and traffic limitation have led toinitial estimates of reductions in ground-level emissions.Intelligent transport’s most significant impact is probablyon road transport,though it helps make other modes safer and more efficient,too.
Det transeuropæiske transportnet er et særdeles velegnet område for anvendelse i praksis af intelligentetransportsystemer.Det er således ikke begrænset til de store konventionelle infrastrukturer såsom veje ogmotorveje,jernbanelinjer,havne og lufthavne,men omfatter også trafikstyringssystemer og informationssystemerog -tjenester, positionsbestemmelsessystemer og navigationssystemer,som gør det muligt at udnytte disseinfrastrukturer optimalt.Galileo-projektet(110),som Kommissionen ønsker føjet til listen over specifikke projekter(Essen-listen),er i denne forbindelse et eksempel på et projekt,der virker som katalysator for udviklingen afintelligente transportsystemer.I perioden 1998-1999 blev således ca.100 mio.EUR eller over 10% af budgettet anvendt til trafikstyringssystemer(111
The transEuropean transport network is an ideal candidate for the deployment of intelligent transport.It is notlimited to large traditional infrastructure such as roads and motorways,railways,ports and airports,but also includesthe traffic management systems and information,positioning and navigation systems and services which make it
).Den finansielle støtte,der er fastsat inden for det vejledende flerårige program 2001-2006 til det transeuropæiske net,er af hidtil uset omfang:ca.800 mio.EUR.
2001–06 for the transEuropean network has been increased to the unprecedented level of around EUR 800 million.
Denne samfinansiering fra EU’s side bør centreres omkring de projekter,som tilskynder til en samordnetudnyttelse af forskningsresultaterne i en større målestok med henblik på synkronisering af investeringerne,hvilketer særligt afgørende for denne form for projekter,der tæller så mange deltagere.Hvis der ikke sikres en sådankoordinering,kan det ende med et helt kludetæppe af rent regionalt eller nationalt baserede tjenester,som vilgøre det meget svært at sikre sammenhængende tjenester på tværs af staternes geografiske og operatørernesorganisatoriske grænser.For brugerne vil det i sidste ende blive en ny stor hindring for det indre markedsfunktion.
Such cofinancing should focus on projects which encourage large-scale,coordinated deployment,stimulatingthe synchronisation of investment,which is particularly critical for this type of project in view of the multitude ofplayers involved.Without such coordination a veritable mosaic of fragmentary services on a regional or nationalscale might emerge,compromising continuity of service beyond the geographical frontiers of States and theorganisational frontiers of operators.For users,this would ultimately be a major new obstacle to the smoothworking of the internal market.