natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En anden konsekvens af økonomiske nedgangstider er ¬ere begrænsninger på adgangen til gode sundheds- og socialydelser, især for folk i de lavere socioøkonomiske grupper.
Increased restrictions on access to quality health and social care, especially for those in lower socioeconomic groups, is another eect of an economic downturn.
Hvis adgangen til sundhedsydelser bliver betinget af, at man har økonomiske midler til rådighed, eller hvis medlemsstaterne skærer ned på sundheds- og socialbudgetterne som reaktion på krisen, vil resultatet blive en ringere behovsdækning eller ringere kvalitet i sundhedsydelserne.
If access to care comes to depend on having financial means or if Member States cut resources allocated to health and social care as a response to the crisis, the result will be lower coverage or quality of care.
De tilgængelige data viser, at mange medlemsstater er enige i nedenstående konklusioner.
Financial pressure on health systems can lead countries to review their policy mix on health determinants in search of greater eectiveness and eciency.
For nogle af dem er der udvalgt et casestudie som illustration.
This again, can increase inequality of access to care.
Proportional universalisme: »For at mindske stigningsgraden i den sociale gradient inden for sundhed skal man gøre en universel indsats, men med en skala og en intensitet, som er proportional med graden af ulempe« (»Fair Society, Healthy Lives — Strategic Review of Health Inequalities in England post 2010«, o¦entliggjort af The Marmot Review, februar 2010) (2).
Proportionate Universalism: “To reduce the steepness of the social gradient in health, actions must be universal, but with a scale and intensity that is proportionate to the level of disadvantage” (“Fair Society, Healthy Lives – Strategic Review of Health Inequalities in England post 2010”Published by The Marmot Review February 2010)2.
Det er især tilfældet med programmer for sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse i ugunstigt stillede områder, sårbare familier og lavere socioøkonomiske grupper (f.eks. mødre, børn, unge forældre og dem over 50 år).
This is particularly the case for health promotion and disease prevention programmes for disadvantaged areas, vulnerable families and lower socioeconomic groups (e.g. mothers, children, young parents and those over 50).
Medlemsstaterne føler, at en indsats på regionalt og lokalt plan støttet af deres egen nationale indsats eller EU-initiativer betyder meget for at kunne opnå resultater.
Member States feel that regional and local action, supported by national and EU action, is very important to achieve results.
De lokale myndigheder skal identi¢cere personer i deres lokalsamfund, der har risiko for en dårligere sundhedstilstand. For at nå disse personer kan regionale aktører opbygge naboskabs- og lokalsamfundsinfrastruktur.
Local authorities must identify individuals at risk of lower health status in their communities.
De primære formål med dette initiativ var at øge bevidstheden i samfundet om miljø, energi og sundhedsadfærd, udvikle det oentliges planer for bæredygtige, energibesparende og sundhedsfremmende boliger, men også at opbygge planer for sociale boliger, som straks kan føres ud i livet.
The main aims of this initiative were to raise awareness in the community towards environmental, energy and health-behavioural issues, to build up community plans for sustainable, energy-saving and health-conductive social housing, but also to build-up plans for social housing that can be performed immediately.
Lokalsamfundets medlemmer var inddraget fuldt ud i udviklingen af disse planer og modtog relevant undervisning i husholdning og energisparemetoder.
Community members were fully involved in the development of these plans and received appropriate training in household management and energy saving fields.
Mere generelt blev dette at skabe forbindelse mellem sundhed og bolig og miljø en vigtig færdighed for de personer, der deltog i projektet.
More generally linkage between health and housing and environment was a key skill acquired by people involved in the project.
Vigtigste resultater: Boligforholdene blev identiceret som en afgørende determinant for folks sundhedstilstand og havde derfor også betydning for ulighederne på sundhedsområdet.
Key results: housing conditions were identied as a key determinant of health status, and thus playing a role in health inequalities.
Bedre boligforhold og opførelse af nye huse under fuld hensyntagen til romaernes kulturelle baggrund var noget af det vigtigste, der kom ud af dette projekt.
Improvement of housing conditions, and building of new houses taking the Roma cultural background fully into account was one of the key achievements of this project.
1 kombination af sundhedsfremme og jobfremme (
CASE STUDY 3 Germany“Job Fit Regional”: Linking health and employment promotion*1
Det primære formål var at anvende arbejdsformidlingskontorerne som en institutionel ramme for gennemførelsen af sundhedsfremmeplanen.
The main objective was to use employment providers as an institutional framework for the implementation of health promotion.
Der blev afviklet specikke undervisningsforløb på uddannelsesinstitutioner, som normalt hjælper jobsøgende med opkvalicering.
Specic training sessions were performed by training institutions that are normally in charge of supporting job seekers.
De oentlige sygesikringsinstitutioner er også vigtige partnere i projektet, da de også udfører en gruppefokuseret indsats.
Statutory health insurance institutions are also key partners of this project, as they also perform group-focused actions.
Opbygning af partnerskaber med den almennyttige sektor, erhvervslivet og arbejdsmarkedet kan også være et e¦ektivt middel til at øge bevidstheden og igangsætte initiativer til at hjælpe folk med højere risiko for helbredsproblemer.
Building partnerships with the non-prot sector, business and the employment market can also be an eective means of raising awareness and prompting action to help those at higher risk from health problems.
Man henvendte sig til en række arbejdsløse, som blev genstand for en specik metode (**) til meget præcist at vurdere den enkeltes sundhedskompetence (særligt en omfattende motiverende sundhedssamtale) og udarbejde en sundhedsfremmeplan.
Jobless people were approached and managed through a specic methodology**to assess individual health competence very precisely (especially a comprehensive motivational health talk) and to build up a health promotion plan.
Diverse programmer, især forebyggelseskurser, stresshåndtering og gruppeundervisning, støttes nansielt af de oentlige sygesikringsordninger.
Various programs, especially prevention courses, stress management, and group-focused training sessions are financially supported by statutory health insurances.
Der blev også udformet specikke undervisningsforløb for personalet hos udbyderne af opkvalicering og arbejdsformidling.2
Training sessions were also specically designed for the staff of the qualifying and employment providers.2
Takket være dette program arbejder arbejdsformidlings- og opkvaliceringsorganer for arbejdsløse og de oentlige sygesikringsordninger tæt sammen for at forbedre de arbejdsløses sundhed i deres egne rammer.
Thanks to this program, occupation and qualication institutions for the unemployed and statutory health insurance institutions work in close connection, to improve health of jobless people in their own setting.
Vigtigste resultater: Projektet blev særdeles godt modtaget af institutionerne.
Key results: The project was very well accepted by institutions.
Der er konstateret en forbedring af sundhedsadfærden (især fysisk aktivitet og kost), en nedbringelse af psykosocialt stress og en bedre arbejdsevne takket være dette program.
Improvement in health behaviour (especially physical activity and nutrition) and reduction of psychosocial stress has been identied and workability improved thanks to this program.
Indsatsen på EU-plan
EU-level action
Kommissionens meddelelse om uligheder på sundhedsområdet
Commission Communication on Health Inequalities
Måling og regelmæssig rapportering om indikatorer for ulighed i sundhed er et væsentligt skridt fremad mod en effektiv indsats, især i ugunstigt stillede områder.
Measurement and regular reporting of health inequality indicators is an essential first step towards effective action, especially in deprived areas.
Indsamlingen af information gennem regelmæssig overvågning af sundhedsindikatorerne kan støtte oplysningsarbejdet og hjælpe politikerne med at identificere omfanget af ulighederne, og hvor de findes (sygdomstyper og årsager til dødelighed).
Gathering information through regular monitoring of health indicators can support awareness-raising and allow policy makers to identify the extent of inequalities and where they lie (types of diseases and causes of mortality).
Den 20. oktober 2009 vedtog Kommissionen en meddelelse med titlen: »Solidaritet
On 20 October 2009 the Commission adopted the Communication “Solidarity
Anvendelse af sundhedskonsekvensanalyser og lighedstest på sundhedsområdet samt revision af politikkerne over en bred kam er en e¦ek-tiv måde, hvorpå man på tværs af sektorer kan skabe bevidsthed om ulighed i sundhed og de sociale determinanter herfor.
Applying health impact assessments and health equity tests and audits to policies across the board is an eective way to generate inter-secto-ral awareness of health inequalities and their social determinants.
på sundhedsområdet: begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (3).
in health: reducing health inequalities in the EU”3.
Arbejdet med meddelelsen blev ledet i fællesskab af kommissærerne for henholdsvis sundhed og sociale anliggender. Meddelelsen bygger på allerede eksisterende materiale, der er beskrevet nedenfor, og de områder, hvor der er brug for en yderligere indsats, beskrives deri.
Work on the Communication was led jointly by the Commissioners for health and for social policy.
De vigtigste fokusområder i meddelelsen er:
Key actions set out in the Communication include:
Ifølge medlemsstaterne og forskningsundersøgelserne er utallige speci¢kke politiske initiativer blevet bedømt til at være e¦ektive med hensyn til at afhjælpe ulighederne i sundhedsvæsnet.
In the Netherlands and the UK eorts were made to improve access to information on the risks of smoking as well as to smoking cessation services for those in deprived areas and in lower socioeconomic groups.
• færre uligheder på sundhedsområdet som en del af den overordnede sociale og økonomiske udvikling; det kan overvejes, om pålidelig overvågning af indikatorerne for ulighed i sundhed også ville være nyttige for overvågningen af den sociale dimension af den fremtidige Lissabonstrategi (Europe 2020)
Integrating equitable distribution of health within overall economic and social development. Consideration could be given to whether sound monitoring of health inequality indicators would also help to monitor the social dimension of the future Lisbon Strategy (Europe 2020);
I disse områder er der konsekvent ¬ere rygere end blandt mere velstående grupper.
These areas consistently show higher rates of smoking than more affluent groups.
• forbedring af mekanismerne for samarbejde med medlemsstater, interessenter og regioner
Improving ways of working with Member States, stakeholders and regions;
• styrkelse af EU’s støtte til forskning i uligheder på sundhedsområdet
Enhancing EU support for research into health inequalities;
• vurdering af politikkerne for at sikre sig deres indvirkning på begrænsningen af ulighederne på sundhedsområdet
Audits of policies to ascertain their impact in reducing health inequalities;
• medlemsstaterne tilskyndes til en bedre udnyttelse af mulighederne i EU’s samhørighedspolitik, strukturfondene og politikken om udvikling af landdistrikter under den fælles landbrugspolitik til at bekæmpe determinanterne for sundhedsmæssig ulighed
Encouraging Member States to make better use of possibilities under EU Cohesion Policy, structural funds and the CAP rural development policy for addressing determinants of health inequalities;
En forbedring af de prænatale (screening og immunisering) og postnatale sundhedsydelser, herunder neonatal screening og forældrestøtte, f.eks. oplysning om ernæring, passiv rygning og sovestillinger, er afgørende for at højne det overordnede sundhedsniveau.
Improving ante-natal (screening and immunisation) and post-natal care, including neo-natal screening and parent support, such as provision of information on nutrition, parental smoking and sleeping positions, is a key element in raising overall health levels.
Både Det Forenede Kongerige og Polen har igangsat programmer for at sikre befolkningsgrupper i mindre velstillede områder og/eller socioøkonomiske grupper en ordentlig antenatal og postnatal behandling og dermed indskrænke forskellene i neonatal dødelighed og spædbørnsdødelighed.
Both the UK and Poland have launched programmes so that those in less auent areas and/or socioeconomic groups can receive proper ante-natal and post-natal care in order to reduce the gap in neo-natal and infant mortality.
Et lignende program rettet mod migranter er under udarbejdelse i Nederlandene.
A similar programme aimed at migrants is underway in the Netherlands.
Sådanne programmer gennemføres af den praktiserende læge og hospitalerne og omfatter hjemmebesøg hos sårbare mødre fra tidligt i graviditeten, indtil barnet fylder to år.
Such programmes work with family doctors and hospitals and include home visits to vulnerable mothers from early pregnancy until the child reaches two years of age.
• udnyttelse af mulighederne for synergi mellem Kommissionens udviklingsstøtte og arbejdet med ulighederne på sundhedsområdet
Exploring possibilities for synergies between the Commission’s development aid and work on health inequalities;
• bedre måling og overvågning af ulighederne på sundhedsområdet med udgivelse i 2012 af den første rapport ifølge planen.
Improving measurement and monitoring of health inequalities, with the first report expected to be published in 2012.
Betydningen af beskæftigelse for sundheden belyses i en række EU-retningslinjer: op æ is ke Union ur en E © D
The importance of employment for health is highlighted in a number of EU guidelines: n u l l
Beskæftigelsesretningslinje nr. 17 omhandler bedre kvalitet og øget produktivitet på arbejdet og modernisering af de sociale beskyttelsessystemer.
Employment Guideline 17 focuses on improving quality and productivity at work and modernising social protection systems.
Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er en af de vigtigste faktorer for gode arbejdsforhold.
Health and safety at work is one of the main factors in ensuring good working conditions.
Det er også afgørende for at kunne tiltrække ¬ flere mennesker til arbejdsmarkedet, særligt i lyset af Europas aldrende befolkning.
It is also a crucial element in attracting more people into the labour market, in particular in the light of Europe’s ageing population.
Den kan således bidrage konkret til begrænsningen af ulighederne på sundhedsområdet.
It thus has a concrete contribution to make towards reducing health inequalities.
Beskæftigelsesretningslinje nr. 21 fremmer og formidler innovative og justérbare former for arbejdstilrettelæggelse for at forbedre kvaliteten og produktiviteten samt arbejdsmiljøet.
Employment Guideline 21 promotes and disseminates innovative and adaptable forms of work organisation to improve quality and productivity, as well as health and safety at work.
Der tilskyndes til gennemførelse af integreret flexicurity med det formål at hjælpe arbejdstagerne, bl.a. folk i ufaglærte job og i udkanten af arbejdsmarkedet, med at klare et komplekst, forskelligartet og uregelmæssigt og derfor mere krævende arbejdsliv.
It encourages implementation of integrated flexicurity approaches with the aim of helping workers, including those in low-skilled jobs and at the margins of the labour market to cope with a more complex, diverse and irregular, and therefore demanding working life.
Beskæftigelsesretningslinje nr. 18 fremmer en livscyklustilgang, og man opfordres til at støtte aktiv aldring, herunder passende arbejdsvilkår og bedre erhvervsmæssig sundhedstilstand for at forlænge borgernes arbejdsliv.
Employment Guideline 18 promotes a lifecycle approach and calls for support for active ageing including appropriate working conditions and improved occupational health status so as to prolong citizens’ working lives.
Der opfordres også til fremme af moderne socialsikringssystemer, herunder på sundhedsområdet.
It also calls for the promotion of modern social protection systems including in the area of healthcare.
I retningslinjen understreges det desuden, at en bedre erhvervsmæssig sundhedsstatus vil nedbringe sygdomsbyrden og dermed øge arbejdsstyrkens produktivitet.
The guideline also emphasises that improved occupational health status will reduce sickness burdens, thereby increasing labour productivity.
Beskæftigelsesretningslinje nr. 23 er en understregning af behovet for at fokusere på nye færdigheder til nye job for at fremme adgangen for alle til jobmarkedet og sikre innovation og kvalitet på arbejdet.
Employment Guideline 23 emphasises the need to focus on new skills for new jobs in order to promote access for all to the job market and ensure innovation and quality at work.
Der kanaliseres ¢nansiel støtte til indsatsen mod uligheder på sundhedsområdet gennem en række EU-programmer og -instrumenter.
Financial support for action on health inequalities is being provided through a number of EU programmes and instruments.
EU støtter medlemsstaternes indsats for at takle de fælles udfordringer gennem fremme af dialog, udveksling af bedste praksis og samordning af politikker med og mellem medlemsstaterne og interessentorganisationerne.
Cohesion Policy provides financial support to Member States in addressing regional imbalances.
Mekanismerne til dette samarbejde er f.eks. den åbne koordinationsmetode, Udvalget for Social Beskyttelse og EU’s ekspertgruppe vedrørende sociale determinanter og sundhedsmæssige uligheder.
Recently, health has been dened as one of the areas for support through the European Regional Development Fund (ERDF) and European Social Fund (ESF) in accordance with the Community Strategic Guidelines for Cohesion 2007-2013.5Health promotion, disease prevention, transfer of knowledge, training and availability of highly skilled staff and infrastructure in convergence regions are some of the topical areas qualifying for support.
I 2010 vedtog Rådet sine konklusioner om lighed og sundhed (4), hvori det tilskynder medlemsstaterne til at videreudvikle deres politikker og indsats for at reducere ulighederne på sundhedsområdet og deltage aktivt i udvekslingen af god praksis.
The Guidelines note that there are “major dierences in health status and healthcare between EU regions”... thus“it is important for cohesion… to contribute to healthcare facilities… Community based health improvement and preventive actions have an important role to play in reducing inequalities”.
Samhørighedspolitikken giver mulighed for ¢nansiel støtte til medlemsstaterne til at afhjælpe regionale ubalancer. Sundhed er for nylig blevet de¢neret som et af de områder, der skal støttes gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (ERDF) og Den Europæiske Socialfond (ESF) i overensstemmelse med Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed 2007-2013 (5).
The EU supports Member State actions to address common challenges by facilitating dialogue, exchange of best practices and policy coordination with and between Member States and with stakeholder organisations.
Ifølge retningslinjerne er der »stor forskel på sundhedstilstanden og adgangen til sundhedspleje i EU’s regioner.
Mechanisms for such cooperation include the Open Method of Coordination, the Social Protection Committee and the EU Expert Group on Social Determinants and Health Inequalities.
Det er derfor vigtigt, at samhørighedspolitikken yder sit bidrag til sundhedsfaciliteter … Sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse på EU-plan kan yde et vigtigt bidrag til at reducere helbredsmæssige uligheder«.
In 2010 the Council adopted conclusions on Equity and Health 4 which encourage Member States to further develop their policies and actions to reduce health inequalities and to participate actively in sharing good practice.
EU’s sundhedsstrategi
EU Health Strategy
Større lighed i sundhed er et nøgleelement i EU’s sundhedsstrategi og en vigtig dimension af politikker og initiativer på områder som tobak, fedme, alkohol, unge og psykisk syge.
Greater health equity is a key element of the EU Health Strategy and an important dimension of policies and initiatives in areas such as tobacco, obesity, alcohol, young people and mental health.
Der opretholdes et tæt samarbejde med det tilsvarende arbejde i Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Europarådet og forskningsresultaterne på området.
In addition, the EU rural development policy supports investment in and development of social and health care services, technology and infrastructure in rural areas as well as training and information actions on health and social subjects.
Samlingen i Rådet nr. 3019 om beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik, Bruxelles, 8. juni 2010, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/lsa/114994.pdf
3019th Employment, Social Policy, Health and Consumer Aairs Council meeting, Brussels, 8 June 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/lsa/114994.pdf
EU’s sundhedsprogram ¢ finansierer initiativnetværk, lokale initiativer, ekspert- undersøgelser, konferencer og politiske nyskabelser inden for folkesundhed.
The EU Health Programme funds action networks, local initiatives, expert reviews, conferences and policy innovations in the field of public health.
Den Europæiske Fond for Integration af tredjelandsstatsborgere støtter medlemsstaternes indsats for at lette integrationen af migranter i de europæiske samfund.
The European Fund for the Integration of Third Country Nationals supports Member State eorts to facilitate integration of migrants into European societies.
Af det samlede budget på 825 mio. EUR er 7 % reserveret til projekter, der omhandler aspekter af integration, herunder adgang til sundhedsydelser.
Of the total budget of €825 million, 7% is aimed at supporting projects addressing aspects of integration, including access to healthcare.
De resterende 93 % går til medlemsstaternes gennemførelse af et årligt program, som aftales med Kommissionen.
The remaining 93% is for Member States to implement an Annual Programme agreed with the Commission.
I forbindelse med Progressprogrammet (EU’s program for beskæftigelse og social solidaritet 2007-2013) er der iværksat en speci¢ k forslagsindkaldelse i marts 2010 for at fremme de tiltag, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse, især gennem støtte til nationale eller regionale myndigheder i Progressprogrammets deltagerlande til at styrke politikker til bekæmpelse af ulighed på sundhedsområdet.
Within the framework of PROGRESS (The EU Programme for Employment and Social solidarity 2007-2013), a specic call for proposals has been launched in March 2010, to take forward the actions outlined in the Commission Communication, specically by providing support to national or regional authorities in PROGRESS participating countries to strengthen policies to address health inequalities.
EU’s rammeprogrammer for forskning rummer også mulighed for bekæmpelse af uligheder på sundhedsområdet, navnlig i henhold til tredje søjle i sundhedsdelen af særprogrammet Samarbejde under det syvende rammeprogram.
The EU Framework Programmes for Research also oers possibilities for tackling health inequalities, in particular under the third pillar of the Health Theme of the Cooperation Programme of the Seventh EU Framework Programme.