natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om vægtningen blev flyttet over på de erhvervsaktive for at hjælpedem med at forblive og blive forfremmet i deres job, glemte ESF ikke demest sårbare i samfundet.
Whilst the emphasis was shifted to people in work, to helping them stayand advance in their jobs, the ESF did not forget the most vulnerable insociety.
Fonden fortsatte sin målrettede uddannelsesindsats for unge, for arbejdsløse og for dem, der var udstødt fra arbejdsmarkedet.
The Fund continued to target training for young people, theunemployed and those excluded from the labour market.
I dette arbejde havde arbejdsmarkedsparterne, ikke-statsligeorganisationer og andre aktører så som velgørenhedsorganisationer og sektoren for frivillig arbejdskraft en særlig vigtig funktion med hensyn til at indfri ESF's målsætninger.
In this, socialpartners, non-governmental organisations, and others like charities andthe volunteer sector played a particularly important role in delivering the ESF's objectives.
De nævnte aktører var med deres nære tilknytningtil de sårbare grupper de bedst placerede til at nå ud til disse og støtte dem.
As they are in close contact with vulnerable groups, theyare best placed to reach out to them, and support them.
Men arbejdsløshedsproblemet var ikke let atløse, og der var et voksende behov for nyska -bende løsninger.
But the unemployment problem was not easilysolved; there was a growing need for innovativesolutions.
ESF afsatte 5 % af sit budget tilat finansiere innovative ordninger (herunderpilotaktioner og -undersøgelser samt formidlingog udbredelse af god praksis), se nærmere påeffektiviteten af ESF-finansierede projekter samtat fremme erfaringsudveksling mellem medlemsstaterne for således at sprede innovation overhele Europa.
The ESF set aside 5% of its budget tofinance innovative schemes (including pilotactions and studies, and the transfer and dissemination of good practice); to look at theeffectiveness of ESF-funded projects; and tohelp exchanges of experiences between Member States in order to spread innovation all over Europe.
Disse ESF-initiativer førte til oprettelsen af tre vigtige fællesskabsprogrammer,nemlig Euroform, der eksperimenterede mednye former for erhvervsuddannelse og be -skæftigelse, Horizon, der arbejdede med uddannelse for handicappede samt Now, (New Opportunities for Women), der gik i dybden medmåder, hvorpå kvinder lettere ville kunnehjælpes ind på eller tilbage til arbejdsmarkedet.
These ESF initiatives led to the establishment of three major Community programmes: EUROFORM, which experimentedwith new ways of vocational training andemployment; HORIZON, which worked ontraining for people with disabilities; and NOW,(New Opportunities for Women), which lookedat ways in which women could more easily bebrought into, or back into, the labour market.
På grundlag af disse fællesskabsinitiativers succes blev der snart oprettet enrække nye programmer med sigte på bestemte arbejdsmarkedsrelateredeemner og på yderligere at fremme en tværeuropæisk og transnationaludveksling af idéer og tilgange.
Building on the success of these Community Initiatives, soon a range ofnew programmes was being set up to target specific issues of the labourmarket and to further promote a pan-European, trans-national exchangeof ideas and approaches.
Nogle af de nye programmer var Youthstart (hjælp til unge uden kvalifikationer med at få deres første job), Integra (hjælp til grupper som f.eks. enlige forældre, hjemløse, flygtninge ogtidligere fængslede til at få trygge job og bekæmpelse af racebegrundeteller anden forskelsbehandling inden for uddannelse eller beskæftigelse) og Adapt (hjælp til arbejdstageres tilpasning til forandringer inden for handelog industri, f.eks. uddannelse i informationsteknologi).
Some of the new programmes were YOUTH-START, to help young people without qualifications get a first job; INTE-GRA, helping groups such as single parents, the homeless, refugees, prisoners and ex-prisoners get secure jobs, and fighting race or other discriminations in training or employment; and ADAPT, helping people adjust tochanges in business and industry, such as training in information technology.
FÆLLES INDSATS FRA
STRUCTURAL
I de tidlige 1990'ere blev det, efterhåndensom det indre marked blev fuldført og arbejdet hen imod en fælleseuropæisk valuta skred frem, vigtigere at udjævne forskellene mellem mereog mindre velstående regioner.
As the single market reached itscompletion in the beginning of the 1990s and as the work towards a common European currency was moving ahead, it became more important toeven out the differences between richer and poorer regions.
I 1992 besluttede EU's stats -ledere derfor, at strukturfondene skulle næ -sten fordobles
In1992, EU leaders therefore decided toalmost double the
Medlemsstaterne besluttede i 1994 atforøge støtten til særlige grupper vianye fonde.
Member States also decided in 1994 toincrease support to specific groupsthrough new funds.
Sideløbende med strukturfondene blev Samhørighedsfonden indført for at hjælpe de fattigste EU-landemed udvikling af projekter vedrørendemiljø og transportinfrastruktur.
Alongside the Structural Funds, the Cohesion Fundwas introduced to help poorer EUcountries develop environment andtransport infrastructure projects.
Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) sigtede på omstrukturering i fiskerisektoren −−endnu etområde i nød.
The Financial Instrument of Fisheries Guidance (FIFG) targeted restructuring inthe fisheries sector - another area inneed.
Desuden fortsatte Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), derhavde eksisteret siden 1962, med atinvestere i udviklingen af europæiskelanddistrikter.
Furthermore, the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund(EAGGF), already in existence since1962, continued to invest in the development of European rural areas.
I 1995, da Finland og Sverige tilsluttede sig EU, påtog strukturfondene sig en ny rolle ved at hjælpetyndt befolkede regioner (med højst 8 indbyggere pr. kvadratkilometer).
When Finland and Sweden joined the EU in1995 the Structural Funds took on a new role addressing sparsely populated regions (of no more than eight people per square kilometre).
PÅ VEJ MOD EN TILGANG PÅ TVÆRS AF GENERATIONER
MOVING TOWARDS AN INTERGENERATIONAL APPROACH
Skønt det i 1980'erne allerede var åbenbart, at fødselstallene var faldende,stod det endnu ikke klart, at befolkningens stadig højere gennemsnitsalderville stille en alvorlig udfordring for arbejdsmarkedet.
Although it was already evident during the 1980s that birth rates werefalling, it was not yet clear that an ageing population would cause a serious challenge to the labour market.
De lave fødselstalbetød, at færre erhvervsaktive fremover skulle understøtte flere pensionerede (der samtidig levede stadig længere), og det sattemedlemsstaternes pensionssystemer under pres.
Low levels of fertility meant that fewerpeople in work would be supporting more retired people (who at the sametime were living longer) and this was putting pressure on Member States'pension systems.
Europa stod over foraldersrelaterede beskæftigelsesproblemer for ældre arbejdstagere (55-64)og en voksende befolkning af aldrende.
Europe was facing age-related employment problemswith older workers (55-64) and a growing ageing population.
Derfor var der brug for at få fleremennesker, herunder kvinder og indvandrere, ud på arbejdsmarkedet.
Thereforethere was a need to bring more people, such as women or immigrants, intothe labour market.
Ifremtiden ville det også betyde, at ældre arbejdstageres erfaringer ogfærdigheder blev et stadig vigtigere aktiv for deres arbejdsgivere.
For the future it also meant that the experience andskills of older workers would become an increasingly important asset totheir employers.
ESF reagerede herpå ved at tildele støtte til efteruddannelse af ældre påarbejdspladsen, så de kunne forblive beskæftigede længere, eller for at fådem tilbage på arbejdsmarkedet.
The ESF responded to this by allocating funds to train older people in theworkplace to allow them to stay in employment longer or bring them backinto the labour market.
ESF har ligeledes støttet initiativer, dersikrede pasning af ældre, for at give medlemmer af deres familie mulighedfor at forblive i eller vende tilbage til arbejde.
The ESF also supported initiatives providing carefor older people, in order to give family members the opportunity to stayin or return to work.
GREB OM RØDDERNE TIL MANGLENDE KØNSLIGESTILLING
TACKLING THE ROOTS OF GENDER INEQUALITY
Skønt kvinderne blev stadig mere aktive påarbejdsmarkedet, forventedes det som helhedstadig, at de samtidig ville videreføre deres »traditionelle« rolle inden for familien.
Although women were becoming more andmore active in the labour market, it was stilllargely expected that they would continuetheir 'traditional' role within the family at thesame time.
Denneomstændighed kastede lys over mangelen påstøttestrukturer for at hjælpe kvinder med atkomme i job, forblive der og gøre fremskridt.Mangel på børnepasningstilbud var såledesogså skyld i kvinders besvær med at få enerhvervskarriere.
This brought to light the shortageof support structures to help them enter, stayand progress in their jobs.
ESF bidrog med tilskud tilbrug af børnepasningsfaciliteter, således atfonden i tilfælde af, at en mor skulle følge etuddannelseskursus tre dage om ugen, betaltevuggestuepladsen.
For example, thelack of childcare facilities meant that womenhad difficulties in having a professional career.The ESF contributed with subsidies for the useof childcare facilities, so that for example if amother had to do a training course for threedays a week, the ESF would pay the fees forthe crèche.
Reformen af ESF i 1993 sikrede, at støtten ikkekun gik til kvinder, der vendte tilbage til arbej -det efter barselsorlov, men også til kvinder medlav eller utilstrækkelig uddannelse, som var ifare for at blive arbejdsløse eller socialtudelukkede.
The 1993 reform of the ESF made sure that aidwas not just targeted at women returning towork after childbirth, but also at low andunder-educated women who were in danger ofbeing unemployed or socially excluded.
Fonden støttede tillige kvinder,der ville være iværksættere.
It alsohelped women to become entrepreneurs.
Indførelsen af et særligt fællesskabsinitiativ,Now (New Opportunities for Women), derblev afviklet mellem 1991 og 1999, gav et klartfingerpeg om vigtigheden af kvinders delta -gelse på arbejdsmarkedet. Now var beregnet
The introduction of a specific Community initiative, New Opportunities for Women(NOW), between 1991 and 1999 gave a clearindication of the importance of women's participation in the labour market.
Der blev arbejdet med emner som f.eks. kvindelige iværksættere, forening af arbejds- og familieliv samt en kønsafbalanceretrepræsentation i beslutningsorganer.
women's training and employment, addressing issues such as women asentrepreneurs, matching work and family life and a balanced representation of men and women in decision-making.
Projekterne under dette initiativ vistesig meget vellykkede, idet mange kvinder herigennem blev i stand til atfinde et job, fortsætte med almen eller faglig uddannelse, eller at etablereegen virksomhed.
The projects under this initiative proved to be very successful, enabling many women to find a job ormove into further training or education or set up their own business.
Ved at støtte kvinders position på arbejdsmarkedet har ESF i tidens løbogså ydet et anseeligt bidrag til at udligne lønsforskellen mellem kønnene.Takket være europæisk lovgivning har reglen om lige løn for lige arbejdeværet gældende siden 1975.
By supporting women's position in the labour market, the ESF has, overtime, also made a significant contribution to the reduction in the genderpay gap. Thanks to European legislation, equal pay for equal work hasbeen in force since 1975.
Lønforskelsbegrebet handler imidlertid herom uligheder mellem kvinder og mænd på arbejdsmarkedet, så somopdelingen i sektorer, erhverv og arbejdsmønstre, adgang til almen ogfaglig uddannelse, fordomsfyldte bedømmelses- og aflønningssystemersamt stereotyper.
The gender pay gap however refers to payinequality as a reflection of inequalities between women and men on thelabour market, such as separation in sectors, occupations and work patterns, access to education and training, biased evaluation and pay systems,and stereotypes.
Trods stadig større kvindedeltagelse på arbejdsmarkedetog på videregående uddannelser består forskellene mellem kønnenes ar -bejdsmarkedsposition stadig.
Despite increasing female participation in the labour market and in tertiary education, differences in the labour market position ofmen and women still remain.
Ikke desto mindre har ESF medvirket til atmindske lønforskellen mellem kvinder og mænd fra hele 40 % (i 1960'erne)til 20 % i dag.
Nonetheless, the ESF has contributed toreducing the gender pay gap, from as high as 40% (in the 1960s) to lessthan 20% today.
Skønt det stadig går godt fremad, må indsatsen klart fortsætte i fremtiden.
Whilst this is good progress, clearly the efforts must continue in the future.
ESF FÅRVÆSENTLIGFLEREIARBEJDE
ESF IMPACTSEMPLOYMENTRATESSUBSTANTIALLY
ESF har i høj grad bidraget til at bekæmpe arbejdsløsheden og afbødenegative virkninger af den økonomiske afmatning.
The ESF played an important role in combating unemployment and helping to counter the negative effects of the economic recession.
Skønt antallet af ledigestadig var stort i begyndelsen af 90'erne, var det i 1999 nede på 15,9 millioner, en tilbagegang på næsten 3 millioner.
Althoughunemployment remained high at the beginning of the decade, it had fallen to 15.9 million by 1999, a reduction of almost 3 million.
Desuden steg antallet afbeskæftigede i EU med 9 millioner. fra 149 millioner til 158 millioner iårene 1994-1999.
Furthermore,employment in the EU rose by 9 million from 149 million to 158 millionbetween 1994 and 1999.
Den største modtagergruppe var »langtidsledige«(23 %) og derefter »unge« (16 %).
THE2000SHeading towards a knowledge-based economy
2000'ERNE—På vej mod en videnbaseret økonomi
In 2000, EU leaders launched the Lisbon Strategy to make the EU themost advanced, knowledge-based economy by the year 2010.
Et af de afgørende spørgsmål, som Europa stod over for ved indgangen til detnye årtusinde, var, hvordan konkurrenceevnen kunne bevares i en stadigmere globaliseret verden.
As the changing labour market demanded higher flexibility from workers andemployees, a priority of ESFwas to enhance the skills andflexibility of the existingworkforce alongside theintroduction of new forms ofwork organisation.
Lønomkostningsmæssigt kunne Europa ikke hamleop med resten af verden, så der måtte fokuseres på andre konkurrencefordele.Ved årtusindets begyndelse blev der derfor afstukket en strategi, der skullegøre Europa til verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske, videnbaserede økonomi.
Despitethe increased participation inprimary, secondary and thirdlevel education, the knowledge and skills acquired initially were no longer sufficient for a lifelong workingcareer.
Dette krævede en alsidigt kvalificeret, fleksibel og højeffektiv arbejdsstyrke.
ESF therefore contributed to the developmentof education systems, tomake them more responsiveto labour market needs.
Arbejdstagerne ville være nødt til at holde trit med denteknologiske udvikling, lære nye færdigheder af alle slags og være i stand tilat tilpasse sig arbejdspladsens kommende behov.
Itintroduced a focus on lifelong learning, and continuous training, including within companies.
Skønt arbejdsløsheden var faldet iforhold til først i 90'erne, var Europassamlede beskæftigelsesgrad stadiglav. Langtidsledigheden var ogsåblevet en udbredt og alvorlig grundtil bekymring for medlemsstaterne.Der krævedes derfor en større indsatsfor at forøge antallet af beskæftigede.
In order to influence thetrend in youth and longterm unemploymentefforts were intensifiedto develop active labourmarket measures withpreventive and job-ori-ented strategies, including increasing the numbers of unemployed whowere offered training orsimilar measure.
Blandt målene var, at EU's gennemsnitlige erhvervsfrekvens (beskæftigelsesgrad) skulle op på 70 %, og for kvinder op på over 60 %.Efterfølgende blev endnu et mål tilføjet, nemlig at hæve erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere til 50 % inden 2010.
The development ofnew enterprises, and the growth of small and medium-sized enterprises(SMEs), was essential for job creation and for the expansion of trainingopportunities for young people.
Lissabon-strategiens mål betød en optrapning af indsatsen for at ansporefolk til at komme i beskæftigelse og bevare et job.
Further the ESF continued to promote equal opportunities in terms ofaccessing the labour market and preventing social exclusion.
Denne idé blev hovedmålet for al beskæftigelsesrelateret politik i de følgende år.
In addition topositive actions in favour of women's participation in the labour market, itintroduced a gender-mainstreaming approach (this means looking at theimplications of actions and policies for women and men).
NYE PRIORITETER FOR
EXPANDING THE
ESF, der nu var gearet til at understøtte den europæiske beskæftigelsesstrategi som led i Lissabon-strategien, fokuserede herefter på firesøjler.
Most of the new Member States faced a serious challenge in the context of transforming their societies and restructuring their economies intomarket economies which led to a sharp fall in the total output, made largenumbers of people unemployed and led to a concentration of problems in
Efterhånden, som det foranderlige arbejdsmarked kræ -ve de højere fleksibilitet frasåvel arbejdere som funktionærer, blev det en priori -tet for ESF at styrke deneksisterende arbejdsstyrkesfærdigheder og fleksibilitetsideløbende med indførelsenaf nye former for arbejdstilrettelægning.
The challenge for thenew member states wasto define employmentpolicies and progressivelyadjust institutions andpolicies to the European Employment Strategy.This work started alreadybefore their accession,preparing them for implementation of ESF oncethey were members.
Trods denforøgede deltagelse på alleundervisningsniveauer raktefolks oprindelige skolekund -skaber og -færdigheder ikkelængere til en livslang arbejds -karriere.
The ESF provided major support to the new Member States when they entered the Union, to redressinequalities and to identify their employment policy priorities.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ∆Α Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:50 Υηρ Σειτε 41 ring på livslang læring ogvedvarende efteruddannelse, også internt i virksomheder.
Realisingthat a new approach to managing migration was necessary, the leaders ofthe EU set out a common EU immigration policy in 1999 and 2004, setting the objectives for strengthening freedom, security and justice in the EU.
Med henblik på at vendetendensen med hensyntil ungdoms- og langtids -ledighed intensiveredeman indsatsen for atudviklede aktive arbejds-markedsforanstaltningermed forebyggende ogjoborienterede strategi,bl.a. ved at forøgeantallet af arbejdsløse,som blev tilbudt uddannelse eller tilsvarende.
The ESF supports the integration of migrants, including those seeking asylum, through specific action to increase their participation in employment,develop their language skills and prevent labour market discrimination,thereby strengthening their social integration.
Derudover fortsatte ESF med at fremme ligestilling i relation til arbejdsmarkedsadgang samt at forebygge social udelukkelse.
Even though the EU workforce is becoming steadily older, job opportunities for people aged 50 years and over were becoming increasingly limited, as older workers were often 'let go' first in restructuring companies andemployers tended not to hire older workers.
Ud over positiv særbehandling til fordel for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet harfonden også indført en mainstreaming-tilgang (dvs., at man analysererdiverse aktioners og politikkers følgevirkninger for hvert af kønnene).
This produced a prematureand permanent loss of human capital, as well as leading to higher expenditure on social protection, unemployment and healthcare.
Den 1. maj 2004 var historiens hidtil største EU-udvidelse en realitet.
This challenge gave birth to the concept of 'active ageing'.
10 nye medlemslande kom ind i Unionen og bragte nye udfordringer for ESF med sig.
Active ageingrefers to an increase in the labour force participation of older workers.
De fleste af de nye medlemsstater stod over for store udfordringer
Some schemes introduced 'replenishment'periods in the careers of employees to increase their knowledge of newtechnologies and software.
Udfordringen for de nyemedlemsstater var at fåfastlagt beskæftigelsespolitikker og gradvis fåjusteret deres institutionerog politikker ind efter den europæiske beskæftigelsesstrategi. Dette arbej -de begyndte allerede før landenes tiltrædelse, således at de var forberedt påimplementeringen af ESF fra den dag, de blev medlemmer.
The ESF supportedcareer developmentand individual guidance systems, suchas career education in the curricula of schools,career counselingprovided by community agencies and counselors (for example, to helpyoung people get a first job,pick up new skills, managecareer transitions or cope withunemployment), employmentcounseling by public employment services, local employment agencies and outplacement organisationsand guidance, and training, counseling and apprenticeships provided toemployees through lifelong learning organisations.
Da de nyemedlemsstater kom ind i EU, ydede fonden dem en stor støtte til at fåafhjulpet uligheder og afstukket beskæftigelsespolitiske prioriteter.
The ESF hashelped to set up services that are tailored to this specific group and offerone-to-one assistance and mentoring.
INDVANDRING SOM MIDDEL TIL AT STYRKE
COMBATING ALL FORMS OF DISCRIMINATION AND CREATING EQUAL OPPORTUNITIES
Her i det nye årtusinde er EU-landene blevet et stadig mere tillokkendebestemmelsessted i strømmen af international migration.
Fifty years ago, overcoming the nationalist and ethnic conflicts which haddivided Europe was one of the driving forces behind the process of European integration.
ESF støtter integration af indvandrere, herunder asylansøgere, viabestemte ordninger, der skal styrke deres beskæftigelse, udvikle deressprogkundskaber og forebygge arbejdsmarkedsdiskrimination for dermedat styrke deres sociale integration.
For the new millennium, the key objectives are to prevent people from being discriminated against in any way due to their racialor ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Selv om EU's arbejdsstyrke støt bliver ældre, bliver beskæftigelsesmulighederne for folk på 50 år og derover stadig mere begrænsede.
Overcoming discrimination in the workplace and in accessing employment was recognised as a key element of the European Union's strategy inthe new millennium to create more and better jobs.
Dette har skabt et utidigt og permanenttab af menneskelig kapital og desuden medført højere udgifter til socialsikring, arbejdsløshedsdagpenge og sundhedspleje.
In order to increasethe employment it therefore became not only important to put measures
Dette blev erkendt atvære nøglen til at modernisere Europas sociale model for fremtiden.Udnyttelsen af ældre arbejdstageres potentiale ville også være med til atafbøde de negative tendenser i tilførslen af arbejdskraft.
in place that targeted particular groups but also to take away the barriersto enter the labour market or participate in education.
ESF har medvirket til at forlænge det aktive arbejdsliv og forøge beskæftigelsesegnethedenfor 40-50-årige gennem et antal uddannelsesprogrammer.
The scope of the ESF was therefore duly expanded to include combating'all forms of discrimination and inequalities in connection with the labourmarket'.
I nogle af disseprogrammer har man indlagt »genopfyldningsperioder« i ansattes karrierefor at forøge deres viden om ny teknologi og software.
New tools to help employers comply with the two Equality Directives were developed, and the "Business Case" was set out as a wayof convincing employers to recruit and enhance diversity amongst theiremployees.
Et andet initiativgik ud på at formidle ældre medarbejderes viden til yngre mennesker gennem mentorordninger.
Active support of the social partners has been vital to this success.