natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hidtil har kun et mindretalaf medlemsstaterne gennemført direktivet til fulde, og Kommissionen har derfor indledt en række overtrædelsesprocedurer mod de pågældende medlemsstater formanglende gennemførelse. Den sammenknytning mellem god landbrugspraksis og overholdelse af lovfæstedemiljønormer (herunder nitratdirektivets normer), som erskabt under den fælles landbrugspolitiks anden søjle, vilkunne bidrage til en bedre gennemførelse fra medlemsstaternes side.
So far, only a minority of Member States have fully applied the directive and the Commission has opened a number of infringement proceedings against Member States for non-implementation.The linkage between good farming practice and respect ofstatutory environmental standards (including those relating to the nitrates directive), as established in the framework of the second pillar of the CAP, may contribute toimproved implementation by Member States.
Med 2003-landbrugsreformen er overholdelse aflovfæstede krav, der følger af gennemførelsen afnitratdirektivet, inddraget i de skærpede krydsoverensstemmelsesforanstaltninger.
With the 2003 CAP reform, respect of statutory requirements arising from the implementation of the nitratesdirective is included within the framework of the reinforced crosscompliance measures.
Gennem miljøvenlige landbrugsforanstaltninger ydesder støtte til landbrugere, der forpligter sig til at holde regnskab med den faktiske anvendelse af pesticider, at mindske anvendelsen af pesticider for at beskytte jord, vand,luft og biodiversitet, at anvende integreret skadedyrsbekæmpelse og at omlægge driften til økologisk landbrug.EU’s 6. miljøhandlingsprogram (11) understreger, at landbrugerne må anspores til at ændre deres anvendelse afplantebeskyttelsesmidler.
Agrienvironmental measures offer support for commitments on keeping records of actual use of pesticides,lower use of pesticides to protect soil, water, air andbiodiversity, the use of integrated pest managementtechniques and conversion to organic farming. The EU’s sixth environmental action programme (11)addresses the need to encourage farmers to change theiruse of plant protection products.
Kommissionens meddelelse»Mod en tematisk strategi for bæredygtig anvendelse afpesticider« (12) følger dette op og foreslår en rækkeforanstaltninger, som f.eks. opstilling af nationale planertil mindskelse af farerne ved og afhængigheden af kemiske bekæmpelsesmidler.
The Commissioncommunication ‘Towards a thematic strategy on thesustainable use of pesticides’(12) follows this up andsuggests several possible measures such as establishingnational plans to reduce hazards, risks and dependenceon chemical control.
Efter at have hørt de interesserede parter vil Kommissionen fremsætte forslag til enstrategi for forbedring af anvendelsen af pesticider ilandbruget.
Following a consultation processwith stakeholders the Commission will make proposalsfor a strategy to improve pesticide use in agriculture.
I de skærpede krydsoverensstemmelsesbestemmelser,der er indført med 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik, indgår overholdelse af lovfæstede krav, derfølger af gennemførelsen af EU-bestemmelser om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler.
The reinforced crosscompliance established by the2003 CAP reform includes the respect of statutoryrequirements arising from the implementation of EUregulation covering the placing of plant protectionproducts on the market.
Rådets og Europa-Parlamentets direktiv 1998/8 af 16. februar 1998 (EFTL 123 af 24.4.98).)
16 February 1998 (OL L 123, 24.4.98).)
Rådets direktiv 76/895 af 23. november 1976 (EFT L 340 af 9.12.1976),senest ændret ved Kommissionens direktiv 2002/79 af 2. oktober 2002(EFT L 291 af 28.10.2002); Rådets direktiv 86/362 af 24. juli 1986 (EFTL 221 af 7.8.1986), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2002/97(EFT L 343 af 18.12.2002); Rådets direktiv 86/363 af 24. juli 1986 (EFTL 221 af 7.8.1986), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2002/97(EFT L 343 af 18.12.2002); Rådets direktiv 90/642 af 27. november 1990(EFT L 350 af 14.12.1990) senest ændret ved Kommissionens direktiv2002/100 (EUT L 2 af 7.1.2003).
Council Directive 76/895/EEC of 23 November 1976 (OJ L 340,9.12.1976), as last amended by Commission Directive 2002/79/EC of2 October 2002 (OJ L 291, 28.10.2002); Council Directive 86/362/EECof 24 July 1986 (OJ L 221, 7.8.1986), as last amended by Commission Directive 2002/97/EC (OJ L 343, 18.12.2002); Council Directive86/363/EEC of 24 July 1986 (OJ L 221, 7.8.1986), as last amendedby Commission Directive 2002/97/EC (OJ L 343, 18.12.2002); Council Directive 90/642/EEC of 27 November 1990 (OJ L 350, 14.12.1990)as last amended by Commission Directive 2002/100/EC (OJ L 2,7.1.2003).
) Rådets og Europa-Parlamentets direktiv 2000/60 af 23. oktober 2000(EFT L 327 af 22.12.2000).)
) Directive 2000/60/EC of the Council and the European Parliament of23 October 2000 (OJ L 327, 22.12.2000).)
Rådets og Europa-Parlamentets afgørelse nr. 1600/2002 af 22. juli 2002(EFT L 242 af 10.9.2002).)
Decision No 1600/2002/EC of the Council and the European Parliamentof 22 July 2002 (OJ L 242, 10.9.2002).) COM (2002) 349 final.
Pesticider, der anvendes i landbruget, benævnes sædvanligvis plantebeskyttelsesmidler.
Pesticides used in agriculture are usually referred to asplant protection products.
De beskytter planter ellerplanteprodukter mod skadevoldere.
They protect plants or plantproducts against pests.
Som følge af de økonomiske fordele ved brugen af disse midler finder deudstrakt anvendelse i landbruget — til at bekæmpe skadedyrog mindske konkurrencen fra ukrudt og således forbedreudbyttet og beskytte produkternes kvalitet, pålidelighedog pris. Der er imidlertid risiko forbundet med anvendelsen af pesticider, fordi de fleste af dem er farlige for sundhedog miljø, hvis de ikke anvendes forsvarligt.
They are widely used in farmingfor their economic benefits — to fight crop pests andreduce competition from weeds, thus improving yieldsand protecting the quality, reliability and price of produce.
Landbrug og miljø > 7 Page 8
Agriculture and the environment > 7 Page 8
Nitratsårbare zoner zoner foreslået af medlemsstaterne potentielle sårbare zoner (EF-vurdering)
Zones drafted by Member State (2001)Potential vulnerable zones (EC assessment)
For Irland og Det Forenede Kongerige ventes der en betydelig forøgelse af de nitratsårbare zoner målestok: 1 : 10,000,000 målestok: 1 : 10,000,000 målestok: 1 : 5,000,000
Scale: 1 : 10,000,000
Landbrug og miljø > 8 Page 9
Agriculture and the environment > 8 Page 9
Processer, der nedbryder jordbunden, f.eks. ørkendannelse, erosion, nedgang i jordens indhold af organiskestoffer, jordforurening (f.eks. med tungmetaller), arealbefæstelse, jordkompaktering, nedgang i jordens biodiversitet og tilsaltning, kan medføre, at jordbunden mistersin evne til at udføre sine vigtigste funktioner.
Soil degradation processes such as desertification, erosion, decline in soil organic matter, soil contamination(e.g. by heavy metals), soil sealing, soil compaction,decline in soil biodiversity and salinisation can cause soilto lose its capacity to carry out its main functions.
Disseforskellige nedbrydningsprocesser kan skyldes uhensigtsmæssige landbrugsmetoder, f.eks. uhensigtsmæssiggødskning, overdreven udvinding af grundvand til kunstvanding, uhensigtsmæssig anvendelse af pesticider, anvendelse af tunge maskiner eller overgræsning.
Suchdegradation processes can result from inappropriatefarming practices such as unbalanced fertilisation, overabstraction of groundwater for irrigation, improper use ofpesticides, use of heavy machinery, or overgrazing.
Også hvisvisse former for landbrugspraksis opgives, kan det medføre nedbrydning af jordbunden.
Soildegradation may also result from abandonment of certainfarming practices.
F.eks. har man med denmere vidtgående specialisering inden for agerbruget ofteopgivet de traditionelle systemer med vekseldrift og gødsk-ning med grønne bælgplanter — dyrkningsformer, dermedvirkede til at genoprette jordbundens indhold af organiske stoffer.
For example greater specialisationtowards arable farming has frequently been accompaniedby abandonment of traditional crop rotation systems andmanuring with green legumes, practices that contributedto the restoration of soil organic matter content.
Landbruget bruger en betydelig del af vandressourcerne i Europa, nemlig ca. 30 % af det samlede vandforbrug. ISydeuropa (hvor vandtilførslen har vital betydning) tegnerkunstvanding sig for over 60 % af vandforbruget i de flestelande.
In southern Europe (where it is a fundamental input)irrigation accounts for over 60 % of water use, in mostcountries; in northern Member States it ranges fromzero to over 30 %.
Hvor stor en mængde vand der anvendes til kunstvanding, afhænger af flere faktorer, såsomklima, afgrødetype, jordbundens egenskaber, vandetskvalitet, dyrkningsmetoder og vandingsmetoder.
The quantity of water used for irrigation depends on factors such as climate, crop type,soil characteristics, water quality, cultivation practices,and irrigation methods.
Kunstvanding, enten som supplement til den naturlige nedbør ellertil udligning af de sæsonbetingede svingninger i nedbøren,giver mulighed for at forbedre afgrødeproduktiviteten ogmindske den risiko, der er forbundet med tørre perioder,og for at dyrke mere udbytterige afgrøder.
Either as an artificial addition tonatural availability, or as a compensation for seasonalvariability of rainfalls, irrigation allows improvementof the crop productivity and reduction of the risks associated with dry periods, and makes it possible to cultivate more profitable crops.
Med kunstvanding følger imidlertid også en række miljøproblemer somf.eks. overdreven udvinding af vand fra grundvandsmagasiner, erosion, forsaltning af jordbunden, ændring af dehidtidige delvis naturlige naturtyper samt sekundærevirkninger som følge af den intensivering af landbrugsproduktionen, som kunstvanding tillader.
However, irrigation is alsothe source of a number of environmental concerns, suchas overabstraction of water from subterranean aquifers,irrigation driven erosion, soil salinisation, alteration ofpre-existing semi-natural habitats; and, secondaryimpacts arising from the intensification of the agricultural production permitted by irrigation.
Det 6. miljøhandlingsprogram understreger, at der er behov for en EU-strategi for jordbundsbeskyttelse.
The sixth environmental action programme emphasisesthe need for an EU strategy on soil protection.
Den skal supplere de forskellige nationale jordbundsbe-skyttelsesprogrammer, som er rettet mod landenes særligetopografiske og klimatiske forhold.
Thiswould supplement various national soil protection programmes that address the specific needs of topographicand climatic conditions.
Kommissionens meddelelse »Mod en tematisk strategi for jordbundsbeskyttelse«(13) opstiller elementerne i en EU-indsats for at standseforringelsen af jordbunden.
The Commission’s communication ‘Towards a thematic strategy for soil protection’(13) sets out the building blocks for EU action toarrest soil degradation.
Den kortlægger de nationaleforanstaltninger og peger på de huller, som vil kunne udfyl-des på EU-plan, samt opridser mulige tiltag, bl.a. nylovgivning om anvendelsen af renseslam i landbruget ogom kompost, et lovgivningsforslag om overvågning afjordbunden og en tidsplan for disse foranstaltninger.
It maps national actions andidentifies the gaps that could be filled at EU level, aswell as outlining possible actions including new legislation related to the use of sewage sludge in agricultureand compost, a proposal for soil monitoring legislationand a timetable for these.
I 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse »Prissætningspolitikker med sigte på større bæredygtighed i brugen af vandressourcer« (14).
The Commission adopted the communication ‘Pricingpolicies for enhancing the sustainability of waterresources’(14) in 2000.
Meddelelsen opstiller degrundlæggende principper for vandpolitik med sigte påbæredygtig anvendelse af vandressourcerne.
This communication indicatesthe basic principles for water policies, with a view topromoting sustainable use of water resources.
Den understreger nødvendigheden af, at prissætningspolitikkenafspejler de forskellige typer omkostninger, der erforbundet med forsyning og anvendelse af vand.
It stressesthe need for water pricing policies to reflect all thedifferent types of cost associated with the provision anduse of water.
Detteprincip er inddraget i vandrammedirektivet, hvor dethedder, at medlemsstaterne senest 2010 skal sikre, atprissætningspolitikken for vand giver brugerne passendeincitamenter til at anvende vandressourcerne effektivt,og at de forskellige erhvervssektorer bidrager til dækningaf omkostningerne ved vandforsyning, herunder de miljøog ressourcemæssige omkostninger.
This principle is fully embedded in thewater framework directive, which requires Member States to ensure, at the latest by 2010, that water pricingpolicies provide adequate incentives for users to usewater resources efficiently and that the various economic sectors contribute to the recovery of the costs ofwater services, including those relating to the environment and resources.
Miljøvenlige landbrugsforanstaltninger giver mulighedfor at forbedre jordbundens indhold af organisk materiale,forbedre jordbundens biodiversitet, mindske erosion, forurening og jordkompaktering.
Agrienvironmental measures offer opportunities forfavouring the build-up of soil organic matter, theenhancement of soil biodiversity, the reduction of soilerosion, contamination and compaction.
Som eksempler kan nævnesstøtte til økologisk landbrug, skånsom jordbearbejdning,beskyttelse og vedligeholdelse af terrasser, skånsommerepesticidanvendelse, integreret afgrødeforvaltning, forvaltning af ekstensive græsningssystemer, mindsket husdyrtæthed og anvendelse af certificeret kompost.
These measures include support to organic farming, conservationtillage, the protection and maintenance of terraces, saferpesticide use, integrated crop management, management of low-intensity pasture systems, lowering stockdensity and the use of certified compost.
Under den fælles landbrugspolitik ydes der som led i foranstaltningerne til landdistriktsudvikling (jf. afsnit 1) støttetil investeringer, der sigter mod at forbedre kunstvandingsinfrastrukturernes tilstand og give landbrugernemulighed for at gå over til bedre og vandbesparendekunstvandingsmetoder (f.eks. drypvanding).
Under rural development measures (see Section 1), the CAP provides support to investments for improving thestate of irrigation infrastructures and allowing farmersto shift to improved irrigation techniques (e.g., dropirrigation) that require the abstraction of lower volumesof water.
De miljøvenlige landbrugsordninger indeholder krav om mindsket vandforbrug ved kunstvanding og anvendelse af bedrekunstvandingsmetoder.
And, agrienvironmental schemes covercommitments to reduce irrigation volumes and adoptimproved irrigation techniques.
Med 2003-landbrugsreformen omfatter de skærpedebestemmelser om krydsoverensstemmelse krav om overholdelse af bestemmelser, der følger af gennemførelsen af
With the 2003 CAP reform, respect of statutoryrequirements arising from the implementation of the
Rådets direktiv 80/68 om beskyttelse af grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer (EFT L 20 af 26.1.1980).
Council Directive 80/68/EEC on the protection of groundwater againstpollution caused by certain dangerous substances (OJ L 20, 26.1.1980).
Landbrug og miljø > 9 Page 10
Agriculture and the environment > 9 Page 10
Bevaring af biodiversiteten genetisk erosion, som Europa-Parlamentet havde pegetpå i sine beslutninger.
European Parliament resolutions which had highlightedthe problem of genetic erosion.
Genetisk modificerede organismer (GMO’er)
Genetically modified organisms (GMOs)
Der har været EU-lovgivning om GMO’er siden begyndelsen af 1990´erne, og denne lovramme er siden blevetvidereudviklet og udbygget.
EU legislation on GMOs has been in place since theearly 1990s and this regulatory framework has beenfurther extended and refined.
Lovgivningen tager sigtepå at beskytte borgernes sundhed og miljøet og samtidigskabe et enhedsmarked for bioteknologi.
Specific legislation isdesigned to protect citizens’ health and the environment while simultaneously creating a unified marketfor biotechnology.
En vigtig delaf EU-lovgivningen om GMO’er vedrører udsætning imiljøet af genetisk modificerede organismer. Direktiv
A major strand of EU legislation on GMOs covers the release of genetically modifiedorganisms into the environment.
I de seneste årtier er der verden over sket en forværring itabet af arter og deres levesteder, økosystemer og gener(dvs. biodiversiteten eller den biologiske mangfoldighed).Bevaring af biodiversiteten er en væsentlig faktor for landbrugets bæredygtighed på lang sigt.
In recent decades, the rate of decline and even disappearance of species and related habitats, ecosystems andgenes (i.e. biodiversity) has increased throughout theworld. Maintaining biodiversity is an essential element ofthe long-term sustainability of agriculture.
Det Europæiske Fællesskab er kontraherende part i De Forenede Nationerskonvention om den biologiske mangfoldighed, som blevratificeret i december 1993.
The European Community is a contracting party to the United Nations Convention on Biological Diversity which was ratified in December 1993.
I 1998 vedtog EU Det Europæiske Fællesskabs biodiversitetsstrategi.
In 1998 the EU adopted a European Community biodiversity strategy.
Strategiensoverordnede mål er, at årsagerne til nedgang i eller tab afbiodiversitet bekæmpes ved kilden.
The overall objectiveof the strategy is to deal with the causes of significantreduction or loss of biodiversity at the source.
2001/18/EF (19), som afløste det tidligere direktiv1990/220/EØF (20), opstiller en godkendelsesproces for udsætning i miljøet eller markedsføring af GMO’er ellerprodukter, der består af eller indeholder GMO’er.
), put in place an approval process for the release into theenvironment or placement on the market of any GMOor product consisting of or containing GMOs.
Afbestemmelser i direktivet kan nævnes:
Examples of the stipulations in the regulatory frameworkare:
I marts 2001 vedtog Kommissionen en handlingsplan forbiodiversitet på landbrugsområdet (16).
A biodiversity action plan for agriculture was adoptedby the Commission in March 2001 (16).
Denne plan, derblev iværksat af EU i 2002, opstiller inden for rammerneaf den nuværende fælles landbrugspolitik konkrete priori-teringer med sigte på bevaring og bæredygtig udnyttelseaf biodiversiteten, f.eks.: støtte til ekstensive produktionsmetoder, udvikling af forsvarlige landbrugsmetoder underhensyntagen til biodiversiteten, bæredygtig forvaltning afnaturressourcerne, herunder lineære områder (hegn, korridorer for vilde dyrearter), tiltag til at bevare lokale ellertruede husdyrracer eller plantesorter og målrettedeforanstaltninger til bevaring af biodiversiteten i tiltrædelseslandenes landbrugsområder. Alle disse tiltag støttes afforskning, uddannelse og undervisning.
Officiallylaunched by the EU in 2002 it identifies concrete priorities within the existing CAP for biodiversity conservation and sustainable use, concerning for example:supporting extensive methods of production; developing sound agricultural practices taking biodiversity intoaccount; sustainable management of natural resourcesincluding linear features (hedges, wildlife corridors);action to conserve local or threatened livestock breedsor plant varieties; targeted actions aimed at conservingagri-biodiversity in the enlargement countries; all thesesupported by research, training and education.
2003-landbrugsreformen skærper foranstaltningerne tilbevaring af biodiversiteten.
The 2003 CAP reform reinforces the measures aimingat the conservation of biodiversity.
De skærpede bestemmelserom krydsoverensstemmelse vil således omfatte overholdelseaf lovfæstede krav, der følger af gennemførelsen af direk-
Thus, the reinforcedcross-compliance will cover respect of statutoryrequirements arising from the implementation of the
18 tivet om vilde fugle (
18 wild birds directive (
) og habitatdirektivet (
) and the habitats directive (
krav om vedligeholdelse af levesteder.
and include requirements related to maintenance ofhabitats.
Støtten vil endvidere blive forhøjet i områder med miljørestriktioner, derskyldes gennemførelsen af fugledirektivet og habitatdirektivet (Natura 2000).
Moreover, there will be a reinforced support inareas with environmental restrictions resulting from theimplementation of the wild birds directive and the habitats directive (Natura 2000).
Genressourcerne i landbruget
Genetic resources in agriculture
Mange aspekter af den generelle miljølovgivning er ogsårelevante for landbruget.
Since Directive 1990/220 entered into force in October1991, the commercial release of 18 GMOs has beenauthorised in the EU.
EU har gennemført foranstaltninger til bevaring af de genetiske ressourcer.
The EU has implemented measures on the conservationof genetic resources.
Med Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 af 20. juni 1994 om bevarelse, beskrivelse,indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbrugetblev der vedtaget et EF-handlingsprogram. Dette program var Kommissionens svar på de problemer med
Council Regulation No 1467/94of 20 June 1994 on the conservation, characterisation,collection and utilisation of genetic resources in agriculture adopted a Community action programme.
Rådets direktiv nr. 79/409 (EFT L 103 af 25.4.1979).)
Council Directive 79/409/EEC (OJ L 103, 25.4.1979).)
Rådets direktiv nr. 92/43 (EFT L 206 af 22.7.1992).
Council Directive 92/43/EEC (OJ L 206, 22.7.1992).
Landbrug og miljø > 10 Page 11
Agriculture and the environment > 10 Page 11
ld402313Cee_DA 17/03/04 14:38 Page 11 urenende stoffer til luft, vand og jord, undgå affaldsproduktion og bortskaffe affald på forsvarlig vis samtbringe forladte industriområder tilbage i en tilfredsstillende tilstand.
ld402315Cee_EN 17/03/04 14:38 Page 11
Af hensyn til vilkårene i de nye medlemsstater i de førstetiltrædelsesår er foranstaltningerne til landdistriktsudvikling blevet suppleret eller tilpasset.
EU is likely to accelerate changing farming practicesin the new Member States and will require preventionof habitat and species losses.
Dette betyder, atnye medlemsstater i et begrænset tidsrum vil kunneudnytte landdistriktsudviklingsmidler til omlægning aflandbrugssektoren. Der ydes således støtte til om-strukturering af semi-subsistensbedrifter såvel som bistandmed bedrifternes overholdelse af EU-normerne, bl.a.miljøkravene.
exceeding well-defined sizes to prevent emissions ofpollutants to air, water and land, to avoid waste production and dispose of waste in a safe way, and to returndisused industrial sites to a satisfactory state.
Der findes en omfattende lovgivning om affald (direktivet om slam fra renseanlæg (25), rammedirektivet om affald (26),direktivet om deponeringsanlæg (27), direktivet om affalds-
tive defines a number of terrestrial habitats that dependon specific soil characteristics, such as dunes, peatlands, calcareous grasslands and wet meadows.
Af særlig interesse for ansøgerlandeneer forvaltning af naturbevaringsområder, udvikling ogfremme af økologisk landbrug, forebyggelse af erosion ogforurening og bevaring af landbrug (navnlig ekstensivgræsning) i områder af stor naturværdi.
The management of nature conservationareas, the development and promotion of organic farming, the prevention of erosion and pollution and themaintenance of farming (especially extensive grazing)in high natural value areas are of particular interest forthe applicant countries.
) og direktivet om byspildevand (
The agriculturalenvironment and enlargement
EU er forpligtet til at forbedre sit landbrugsmiljø.
The accession countries do not pose specific new environmental problems.
For atfinde frem til, hvilke initiativer der er de rette til at nådette mål, og for at måle disses succes må vi udviklemetoder til at vurdere dem (indikatorer), navnlig på regionalt og lokalt plan.
However, they must adopt theacquis communautaireas they join, including all environmental elements.