natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Respondenterne i Eurobarometerundersøgelsen fra efteråret 1999 blev spurgt om, hvor meget de vidste om EU, EU’s politik og institutioner, og blev bedt om at vælge et tal på et kort — mellem 1 og 10 — som repræsenterede deres viden om EU, som de opfattede den.
Respondents to the autumn 1999 Eurobarometer survey were asked how much they know about the European Union, itspolicies and its institutions by selecting from a card a number — on a scale from 1 to 10 — which best represents their perceived knowledge about the European Union.
Jo højere tallet var, jo mere syntes de, at de vidste om EU.
The higher the number they select, the more they feel they know about the EU.
Tabel 1: Egen opfattelse af kendskabet til EU-anliggender.
Table 1: Self-perceived knowledge of EU affairs.
Efteråret 1999 (%, EU-15)
Autumn 1999 (in %, EU-15)
Dette er gennemsnitsresultaterne for befolkningen i de 15 medlemsstater.
These are average results for the populationof the 15 European Union Member States.
For at give etbillede af de store variationer mellem de 15lande er hvert lands gennemsnit anført ifigur 11 ( ).
Inorder to depict the large amount of variationthat exists between the 15 countries, Graph11 shows each country’s average score (1).
Det fremgår heraf, at kendskabsniveauet svinger fra 3,4 i Det Forenede Kongerige som det laveste til 5,25 i Østrig somdet højeste.
Ascan be seen, knowledge levels range from alow of 3.4 in the UK to a high of 5.25 in Austria.
1 (ved slet intet)23456789
1 (know nothing at all)23456789
I undersøgelsen måler man desuden folkskendskab til 9 EU-institutioner (figur 12).
The survey also measures people’s awarenessof nine of the European Union’s institutions(Graph 12).
Deinstitutioner, der er omfattet af undersøgelsen, er Europa-Parlamentet, Europa-Kom-missionen, Ministerrådet, Domstolen, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Centralbank, Revisionsretten, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.
The institutions included in thesurvey are the European Parliament, the European Commission, the Council of Ministers, the Court of Justice, the European Ombudsman, the European Central Bank, the European Court of Auditors, the Committeeof the Regions and the Social and Economic Committee.
Figur 11: Folks opfattelse af, hvor meget de ved om EU
Graph 11: Levels of perceived knowledge about the EU
Gennemsnit
UK average
Gennemsnittet er baseret på en skala fra 1-10.
Average scores are based on a scale of 110
Gennemsnitsresultaterne, eller middelværdierne, viser den almindelige tendens i svarene og udgør summen af svar for hvert af de 10 punkter på skalaen multipliceret med værdien af hvert punkt divideret med det samlede antal svar.
The average scores, or means, show the central tendency of the responses and represent the sum of the responses for eachof the 10 points on the scale times the value of each point divided by the total number of responses.
Figur 12: Har De nogensinde hørt om ...? (EU-15)
Graph 12: Have you ever heard of …? (EU-15)
Det Økonomiske og Sociale Udvalg
The Social and Economic Commitee
Regionsudvalget
The Commitee of the Regions
Jo mere folk synes, at de ved om EU, jo meresandsynligt er det, at de har hørt om EU-institutionerne (tabel 2).
people feel they know about the EU, themore likely it is that they have heard of the EU institutions (Table 2).
Der er flest personer, der har hørt om Euro-pa-Parlamentet (91 %) efterfulgt af Europa-Kommissionen (78 %) og Den Europæiske Centralbank (69 %).
People are most likely to have heard of the European Parliament (91 %), followed by the European Commission (78 %) and the European Central Bank (69 %).
Der er færrest personer,der har hørt om de to nyeste EU-institutio-ner — Regionsudvalget (26 %) og Det Økonomiske og Sociale Udvalg (34 %) — og Den Europæiske Ombudsmand (31 %).
People areleast likely to have heard of the threeyoungest EU institutions — the Committee ofthe Regions (26 %) and the Social and Economic Committee (34 %) — and the European Ombudsman (31 %). The more
Tabel 2: Kendskab til EU-institutionerne i henhold til folks egen opfattelse af deres viden om EU (%)
Table 2: Awareness levels of the EU institutions by self-perceived knowledge about the European Union (in %)
Gennemsnitligt videnniveau
European Parliament European Commission
Den Europæiske Centralbank Ministerrådet Domstolen Revisionsretten Det Økonomiske og Sociale Udvalg
European Central Bank Council of Ministers Court of Justice Court of Auditors
Opslutning til medlemskabet af Den Europæiske Union
Support for European Union membership
Eurobarometerets mest populære indikatorfor EU-opslutning blev indført i 1973. Detmåles her, om folk mener, at deres landsmedlemskab af EU er en god ting, en dårligting eller hverken godt eller dårligt (figur 13).
The Eurobarometer’s most popular indicatorof EU support was introduced in 1973.Itmeasures whether people think their country’s membership to the European Union is agood thing, a bad thing or neither good norbad (Graph 13).
I foråret 1991 nåede støtten sit allerhøjesteniveau, nemlig 72 %. Europæernes økonomiske velstand var stor, og arbejdsløsheden varlav i denne periode.
In the spring of 1991, support levels reachedan all-time high of 72 %.The economicwell-being of Europeans was high andunemployment levels were low during thisperiod.
Desuden glædede folksig til at høste de fordele, der snart villeopstå som følge af det kommende europæiske »indre marked«.
Furthermore, people were lookingforward to the advantages they would soonreceive from the forthcoming European‘single market’.
I Tyskland kan denbetragtelige stigning i opslutningen delvisforklares med den eufori, der opstod efterlandets genforening.
In Germany, the significantsurge in support levels can in part beexplained by the euphoria that existed following the country’s reunification.
Opslutningen var særligudbredt blandt borgerne i det tidligere DDR,der har været med i Eurobarometer-udsnit-tet fra 1990. Desværre var den optimisme,som skyldtes genforeningen, meget kortvarig, og dette påvirkede folks opfattelse af Det Europæiske Fællesskab.
Supportwas particularly widespread among the citizens of the former Democratic Republic of Germany who have been included in the Eurobarometer sample from 1990 onwards.Unfortunately, the sense of optimism causedby the reunification was short-lived and thisaffected people’s perceptions of the European Community.
I Østtyskland faldtopslutningen fra 87 % i efteråret 1990 til 55 % i efteråret 1992. I Vesttyskland faldtstøtten fra 69 % til 57 % i denne periode.
In East Germany, support levels dropped from 87% in the autumnof 1990 to 55 % in the autumn of 1992; in West Germany, they fell from 69 % to 57 %during this period.
I de år, hvor EU bestod af 9 lande, dvs. fra1973-1980, svingede opslutningen mellem63 %, der blev målt i efteråret 1973 som dethøjeste, til 53 %, der blev målt i foråret1976, foråret 1978 og efteråret 1980 somdet laveste.
During the years that the Community consisted of nine countries, that is from 1973 to1980, support fluctuated between a high of63 %, measured in the autumn of 1975, anda low of 53 %, measured in the spring of1976, the spring of 1978 and the autumn of1980.
Skønt der var opslutning til EF-medlemskab hos over halvdelen af befolkningen i de tidlige år, var den offentlige opinion stadig noget ustabil, eftersomopslutningen svingede op og ned fra den enemåling til den anden, uden at der var indtruffet særlige begivenheder.
Although support for EEC membershipwas obtained from more than half of thepublic during these early years, public opinion was still somewhat unstable as supportlevels jumped up and down from onemeasurement to the next without the occurrence of any significant events.
Det næste årti, hvor EU blev udvidet med Grækenland, Spanien og Portugal (1), erpræget af en meget mindre ustadig offentligopinion, idet opslutningen til EF-medlem-skab steg fra 50 % i 1981 til 65 % i 1987.
The next decade, during which the Community expanded to include Greece,Spain and Portugal (1), is marked by a far lessvolatile public opinion, with support formembership increasing from 50 % in 1981 to65 % in 1987.
Iforåret 1988 faldt opslutningen markant til58 %. Dette fald — der muligvis afspejledebefolkningens bekymringer vedrørendereformen i både EU’s budget og den fælleslandbrugspolitik, som blev vedtaget i februar 1988 — viste sig kun at være midlertidig.
Inthe autumn of 1988, support levels rose to66 % and until the end of the 1980s aroundtwo in three citizens supported their country’s membership.
Grækenland tiltrådte i 1981; Spanien og Portugal tiltrådte i 1986.
Greece joined in 1981; Spain and Portugal joined in 1986.
Figur 13: Opslutning til medlemskabet af EU EU-gennemsnit 1991-1999
Graph 13: Support for European Union membership 1981—99 EU average
Medlemskabet er »hverken godt eller dårligt« (1)
Membership ‘neither good nor bad' (1)
)EU-gennemsnitstallet gælder EU-15 fra foråret 1995.
)EU average figure is for EU-15 from Spring 1995
Kilde: Eurobarometer — Trend.
Source: Eurobarometer — Trend.
faldt opslutningen til EU-medlemskabet til49 %, men dette fald viste sig at være midlertidigt, da opslutningen igen var nået oppå 51 % i efteråret 1999 (figur 14).
the resignation of the European Commissionin March 1999, support for EU membershipfell to 49 % but this drop turned out to betemporary as support levels were back up to51 % by autumn 1999 (Graph 14).
I midten af 1990’erne var der en periode,hvor EU-opslutningen i befolkningen heltklart var lavest.
The 1990s clearly represent the period whenpublic support for the European Union wasat its weakest.
Figur 14: Opslutning til medlemskabet af Den Europæiske Union
Graph 14: Support for European Union membership net results79
% En god ting
% Good thing
% En dårlig ting
% Bad thing
idet gennemsnitligt 46 % af borgerne fra de15 medlemsstater mener, at deres land harvundet ved medlemskabet, hvorimod 31 %har det synspunkt, at deres land ikke harfået noget ud af det.
Member States feel their country has benefited while 31 % hold the view that theircountry has not benefited.
Andelen af personer,der ikke ser sig i stand til at bedømmespørgsmålet, var i 1999 på 23 %, det sammetal som i 1983 (figur 15).
At 23%, theproportion of people who feel unable tomake a judgment is the same in 1999 as itwas in 1983 (Graph 15).
Formålet med et andet spørgsmål, der erstillet gennem mange år, er at måle, om folkmener, at deres land har fået fordele gennem medlemskabet.
Another long-standing question measureswhether people feel their country has benefited from membership.
I 1983, da spørgsmåletblev stillet for første gang, mente 52 % afde personer, der boede i de daværende 10EU-medlemsstater, at deres land havde fåetfordele, mod 25 %, som mente, at deresland ingen fordele havde haft ud af medlemskabet.
Back in 1983,when the question was first asked, 52 % ofthe people living in the 10 Member Statesof the EEC believed their country had benefited, compared to 25% who felt theircountry had not benefited.
Nu er offentligheden mere delt,
Nowadays, thepublic is more divided on this issue: onaverage, 46 % of the citizens from the 15
Figur 15: Fordele af medlemskabet af Den Europæiske Union EU-gennemsnit 1983-1999
Graph 15: Benefit for European Union membership 1983—99 EU average
1)EU-gennemsnitstallet gælder EU-15 fra foråret 1995.
1)EU average figure is for EU-15 from Spring 1995
Figur 16: Fordele af medlemskabet af Den Europæiske Union
Graph 16: Benefit from European Union membership net results85
Den europæiske integrationsproces og hastigheden heraf
The process and speed of European integration
Eurobarometerundersøgelsen fra efteråret1998 indeholdt følgende spørgsmål:
The autumn 1998 Eurobarometerincludedthe following question:
»Den europæiske integrationsproces begyndtefor 50 år siden.
‘The process of European integration started50 years ago.
Mener De, at der i den forløbne tid er opnået en hel masse, en del,meget lidt eller slet intet med hensyn tilintegration?«
During this time, would yousay that a great deal, a fair amount, verylittle or nothing at all has been achieved interms of integration?’
Folk i Luxembourg og Danmark er mest tilbøjelige til at mene, at der er opnået en helmasse eller en del med hensyn til europæiskintegration (75 %), efterfulgt af borgerne i Spanien (70 %), Irland og Grækenland(begge 66 %).
At 75%, people in Luxembourg and Denmarkare most likely to feel that a great deal or afair amount has been achieved in terms of European integration, followed by people in Spain (70 %), Ireland and Greece (both 66%).The only two countries where less than halfof the people hold the view that a great dealor a fair amount has been achieved are Italy(41 %) and the UK (42 %).
De eneste to lande, hvor færreend halvdelen af borgerne mener, at der eropnået en hel masse eller en del, er Italien(41 %) og Det Forenede Kongerige (42 %).Det er ret overraskende, at de normalt proeuropæiske italienere står nederst på listen,hvilket formentligt kan fortolkes på denmåde, at de ikke mener, at der er opnået noki de sidste 50 år (figur 17).
It is rather surprising to find the generally pro-European Italians at the bottom of the list, somethingwhich can probably be interpreted as theirway of saying that not enough has beenachieved during these past 50 years (Graph17).
Gennemsnitligt 11 % af europæerne synes,at der er opnået en hel masse i de sidste 50år, og yderligere 43 % mener, at der eropnået en del.
On average, 11 % of Europeans believe agreat deal has been achieved during the past50 years and a further 43 % feel a fairamount has been achieved.
Omkring en tredjedel afbefolkningen i Europa synes, at der er opnåetmeget lidt (29 %) eller slet intet (5 %).
Around a thirdof the European public feels that very little(29 %) or nothing at all (5 %) has beenachieved.
Figur 17: Europæisk integration: Hvor meget er der opnået i de sidste 50 år?
Graph 17: European integration: how much has been achieved during the past 50 years?
% meget lidt + slet intet
% very little and nothing at all
Kilde: Eurobarometer 50.0 — markarbejde: okt.-nov. 1998.
Source: Eurobarometer 50.0 — Fieldwork: October-November 1998.
Der er klart uenighed mellem tilhængere ogmodstandere af EU om dette spørgsmål(tabel 3).
There is clear disagreement between supporters and opponents of the European Union on this issue (Table 3).
Tabel 3: Forholdet mellem opslutning til EU og holdningerne til, hvor meget der er opnåeti de sidste 50 år
Table 3: Relationship between support for the European Union and attitudes to how much has been achieved during the past 50 years
Medlemskabet af Den Europæiske Union er:
Membership to the European Union is:
Hvad er der opnået i de sidste 50 år?
Achievement during the past 50 years a bad thing% a good thing% neither good or bad%
Meget lidt/slet intet
Very little/nothing at all
Figur 18: »Det europæiske dynamometer« (EU-12/EU-15 — gennemsnit på en 7-punkts skala — tendens)
Graph 18: The ‘Euro-dynamometer' (EU-12/EU-15 average on seven point scale — trend)
Europas fremskridt — Folks opfattelse af nuværende hastighed, den ønskede hastighed (EU-15)
Europe's progress Perceived current speed, desired speed (EU-15)
Nuværende
current desired
1 = står stille7 = så hurtigt som muligt
1 = Stand still7 = As fast as possible
1) Forskel i skalaværdierne: »ønsket« minus »nuværende«.
1) Scale-value difference:‘desired' minus ‘current'.
Kilde: Eurobarometer — Trend.( skel på ca. 0,8 i forhold til en forskel på 2,1 i1986).
Source: Eurobarometer — Trend.
Eurobarometer har siden 1986 målt denoffentlige opinion med hensyn til hastigheden af den europæiske integration.
Since 1986, the Eurobarometerhas measured public opinion with regard to thespeed of European integration.
IDanmark og Finland er der et lille negativtnettoresultat mellem den opfattede og denønskede hastighed (figur 19).
In Denmark and Finland, there is asmall negative net score between the perceived and desired speed (Graph 19).
Som vist i figur 18 er den hastighed, hvormed EU efter folks opfattelse er blevetopbygget, steget siden 1996 fra et gennemsnitligt pointtal på 3,4 (på en skala fra 1 til 7)til et gennemsnitligt pointtal på 4,0 (figur18).
As Graph 18 shows, the speed at which Europe is perceived to be built has increasedsince 1996 from an average score of 3.4 (ona scale of 1 to 7) to an average score of 4.0(Graph 18).
Den ønskede hastighed er derimod forblevet mere eller mindre uændret i de sidstepar år. Kløften mellem den hastighed, somfolk ønsker, og deres opfattelse af hastigheden er blevet væsentlig mindre, sidenspørgsmålet blev stillet for første gang i1986 (den seneste måling viser en nettofor-
The desired speed, on the otherhand, has remained more or less unchangedduring the last few years.
Figur 19: »Det europæiske dynamometer«Europas fremskridt — Folks opfattelse af nuværende hastighed, den ønskede hastighed
Graph 19: The ‘Euro-dynamometer'Europe's progress Perceived current speed, desired speed
1,5 hurtigt som7muligt«
1.5 as fast as7possible'
Gennemsnitlig nuværende hastighed
Average current speed
Gennemsnitlig ønsket hastighed
Average desired speed
) Forskel i skalaværdierne: »ønsket« minus »nuværende«.
) Scale-value difference:‘desired' minus ‘current'.
I forbindelse med undersøgelsen i foråret1999 fik respondenterne forevist en listeover 11 ting, som folk siger, at de er bange for, og for hver af tingene blev respondenterne bedt om at sige, om de personligt varbange eller ej (figur 20).
In the spring 1999 survey, respondents wereshown a list of 11 things which people saythey are afraid of and were asked for each
Figur 20: Frygt blandt EU-borgere (EU-15)
Graph 20: Fears among European Union citizens (EU-15)
Overførsel af arbejdspladser til lande med lavere produktionsomkostninger
The transfer of jobs to countries whichhave lower production costs
Mere narkotikahandel og øget international organiseret kriminalitet
An increase in drug trafficking andinternational organised crime
Afskaffelse af visse sociale ydelser
The loss of social benefits
Afskaffelse af valutaen i ens eget land
The end of one's country's national currency
De rigere lande betaler for de andre
Richer countries paying more for the others
De mindre medlemsstater mister indflydelse
A loss of power for smaller Member States
Tillid til Den Europæiske Union og EU-institutionerne
Trust in the European Union and itsinstitutions
Tanken om, at arbejdspladser vil blive overført til lande med lavere produktionsomkostninger, skræmmer flest personer, når detteses i sammenhæng med en tættere sammenknytning mellem landene (61 %), efterfulgtaf en stigning i narkotikahandel og international organiseret kriminalitet (57 %).
The idea of jobs transferring to countrieswhich have lower production costs is mostlikely to scare people in the context of closer unification (61%), followed by an increasein drug trafficking and international organised crime (57%).
Overhalvdelen af befolkningen er også bange for,at landmændene i deres land får større problemer (56 %), at visse sociale ydelser bliverafskaffet (53 %), og at deres nationale valuta vil blive afskaffet (51 %).
More than half of thepublic is also afraid that the farmers in theircountry will have more difficulties (56%),that they will lose social benefits (53%) andthat they will lose their national currency(51 %).
variationer mellem medlemsstaterne (figur21).
On average, 39 % of Europeans say they tendto trust the European Union, 40 % say theytend not to trust it and 21% lack an opinion (1).
Over halvdelen af befolkningen i Portugal (57 %), Spanien (55 %), Italien (53 %) og Luxembourg (52 %) har tillid til Den Europæiske Union sammenlignet med mindre enden tredjedel af befolkningen i Det Forenede Kongerige (20 %), Sverige (21 %), Tyskland(31 %), Danmark og Østrig (begge 32 %) (2).
However, there are large variationsbetween the Member States (Graph 21).More than half of the public in Portugal(57%), Spain (55%), Italy (53%) and Luxembourg (52%) trusts the European Union compared to less than a third of thepublic in the UK (20%), Sweden (21%),Germany (31%), Denmark and Austria (both32 %) (2).
Eurobarometer 51.0 — markarbejde: mar.-apr.Andelen af personer, der overvejende ikke har tillid til EU, er højest i Sverige (61 %) og Danmark (58 %).
Eurobarometer51.0 — Fieldwork: March–April 1999.The proportion of people who tend not to trust the European Union is highest in Sweden (61 %) and Denmark (58 %).
Andelen af personer, der svarede »ved ikke«, er højest i Det Forenede Kongerige og Irland (begge 32 %).
Theproportion of don’t know responses is highest in the UK and Ireland (both 32 %).
Figur 21: Tillid til Den Europæiske Union
Graph 21: Trust in the European Union
% har overvejende tillid til EU
% tend to trust
% har overvejende ikke tillid til EU
% tend not to trust
Kilde: Eurobarometer 51.0 — markarbejde: mar.-apr. 1999.
Source: Eurobarometer 51.0 — Fieldwork: March-April 1999.
at være en god ting, har tillid til EU, end de,der anser deres lands medlemskab for atvære en dårlig ting (tabel 4).
likely to say they tend to trust the European Union than those who regard their country’smembership as a bad thing (Table 4).
Om folk har tillid til Den Europæiske Unioneller ej afhænger også af, hvad de i al almindelighed mener om deres lands medlemskabaf EU. Der er langt større sandsynlighed for,at de, der anser deres lands medlemskab for
Whether people trust the European Union ornot also depends on how they generally feelabout their country’s membership of the EU.Those who regard their country’s membership as a good thing are significantly more
Tabel 4: Tillid til Den Europæiske Union efter størrelsen af opslutningen (%)
Table 4: Trust in the European Union by support levels (in %)
EU-medlemskabeter hverken godteller dårligt
EU membershipis neithergood nor bad
EU-medlemskabeter en godting
EU membershipis a goodthing
EU-medlemskabeter en dårligting
EU membershipis a badthing
% har overvejende tillid til EU
Tend to trust
% har overvejende ikke tillid til EU
Tend not to trust
% ved ikke
Don't know
% i alt
Total
Figur 22: Tillid til EU-institutionerne (EU-15)
Graph 22: Trust in EU institutions (EU-15)
% har overvejende tillid
% tend to trust
% har overvejende ikke tillid
% tend not to trust
Figur 22 viser, i hvor stort omfang europæerne har overvejende tillid til og overvejendeikke tillid til 9 EU-institutioner.
Graph 22 shows the extent to which Europeans tend to trust and tend not to trustnine of the Union’s institutions.
I forbindelse med tillid stilles spørgsmålet,om folk støtter EU’s beslutningstagning.Undersøgelsen omfatter regelmæssigt etspørgsmål, der går ud på, om beslutningernebør træffes på nationalt plan eller på EU-niveau.
Related to trust is the issue as to whetherpeople support EU decision-making.Thesurvey regularly includes a question that askswhether decisions should be taken at thenational or EU level.
Der anføres 25 områder, hvor EU ivarierende omfang har kompetence til attræffe politiske beslutninger.
It lists 25 policy areasover which the Union has, to varyingdegrees, decisionmaking competencies.
I efteråret1999 støttede gennemsnitligt 53 % afrespondenterne den fælles beslutningstagning på disse områder, og der er flertal for, at EU og ikke medlemsstaterne træffer beslutninger på 17 ud af de 25 områder.
Inautumn 1999, on average, 53 % of peoplesupport joint EU decisionmaking in theseareas and EU decisionmaking is favouredover national decisionmaking in 17 of the25 areas.
Europa-Parlamentet nyder med 53 % denmest udbredte tillid, hvor Domstolen og Europa-Kommissionen kommer ind på endelt andenplads (begge 45 %).
At 53 %, the European Parliament receivesthe most widespread trust, with the Court of Justice and the European Commission in second and third place, respectively (both45%).
For Kommissionens vedkommende er det dog også denstørste andel af personer, der oplyser, at deikke har tillid til denne institution (30 %),skønt dette tal er lavere end i foråret 1999(33 %).
However, the Commission alsoreceives the highest proportion of peoplewho say they tend not to trust it (30%)although this figure is lower than it was inthe spring of 1999 (33 %).
Figur 23: Beslutningstagning på nationalt eller EU-plan 15 politikområder — EU-15
Graph 23: National or joint EU decisionmaking (EU-15)
Videnskabelig og teknologisk forskning
Scientific and technological research
Bekæmpelse af fattigdom/social udstødelse
Fight against poverty/social exclusion