natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er i Europarådets regiblevet indgået talrige konventionerpå detøkonomiske, kulturelle, socialpolitiske ogretlige område.
This group of organisations also includesthe Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE), founded in 1994at the Conference on Security and Cooperation in Europe.
Den mest betydningsfuldeog samtidig også den mest kendte er deneuropæiske konvention til beskyttelse afmenneskerettigheder og grundlæggendefrihedsrettighederaf 4. november 1950 (EMRK = den europæiske menneskerettighedskonvention).
The OSCE is bound bythe principles and aims set out in the 1975Helsinki Final Act and the 1990 Charter of Paris.
Denne konvention fastsatte ikke alene en praktisk anvendelig mindstestandard for medlemsstaterssikring af menneskerettighederne. Medden forankredes også et retsbeskyttelsessystem, som sætter de ved konventionen
Alongside measures to build up trustbetween the countries of Europe, theseaims also include the creation of a ‘safetynet’to enable disputes to be settled bypeaceful means.
terne. Til udøvelse af disse beføjelser er EFi stand til at udstede suveræne retsakter,hvis virkninger kan sidestilles med destatslige retsakter.
the Treaties of Rome of 25 March 1957,which created the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (Euratom);these began their work when the Treatiesentered into force on 1 January 1958.
Grundstenen til virkeliggørelsen af EF blevlagt af Robert Schuman, den daværendefranske udenrigsminister.
make use of the institutions, proceduresand mechanisms laid down in the Treaties,subject to the provisos specified.
Han præsenterede i en erklæring af 9. maj 1950enplan, som han selv og Jean Monnet havdeudarbejdet.
This ultimately opens the way for a multi-speed Europe, albeit with restrictions.
Denne gik ud på at oprette eteuropæisk kul- og stålfællesskab, somskulle omfatte hele den europæiske kulog stålindustri. Formålet med dette historiske initiativ var at skabe et organiseret oglevende Europa, der skulle tjene civilisati-onenog medvirke til at bevare freden iverden.
The resultant European Union does not, contrary tosome accounts in the media, replace the European Communities but instead placesit under the same umbrella as the new‘policies and forms of cooperation’(Article47 EU).
danske befolkning sagde først ja efter enfornyetfolkeafstemning;forfatnings-søgsmål i Tyskland mod Parlamentets ja tiltraktaten), kunne træde i kraft den 1.november 1993, betegner sig selv som etnyttrinirealiseringenafenstadigsnævrere sammenslutning mellem deeuropæiske folk.
Althoughthe Treaty was signed in Maastricht on 7February 1992, a number of obstacles inthe ratification process (approval by thepeople of Denmark only after a secondreferendum; legal action in Germany tohave Parliament’s approval of the Treatydeclared unconstitutional) meant that itdid not enter into force until 1 November1993.
Den indeholder ud overen række ændringer til E(Ø)F-traktaten og Euratom-traktaten akten til oprettelse af Den Europæiske Union, uden at denneimidlertid selv fuldender dem.
As well as making a number of changes to the E(E)C Treaty and the Euratom Treaty, it contains the instrument establishing the European Union —although it does not bring this process tocompletion.
Det er —som også udviklingen af EF — et første ogindledende skridt i retning af et endeligteuropæisk konstitutionelt system, hvoriogså EF’s forfatning kan indgå.
Like the creation of the EC, itis a first step on the path leading ultimately to a European constitutional system which will embrace the EC assuch.
EU havdeallerede taget et første skridt mod en videreudvikling med Amsterdam-traktaten,der blev undertegnet den 2. oktober 1997i Amsterdam, og som efter afslutningen afratificeringsprocedurerne i medlemsstaterne trådte i kraft den 1. maj 1999.
The EU saw a further developmentin the form of the Treaty of Amsterdamwhich was signed on 2 October 1997 andentered into force on 1 May 1999 aftercompletion of the ratification process inthe Member States.
Et nytelement, der især skal nævnes her, er denregel om fleksibilitet, der er indført i EU-traktaten.
One innovation whichdeserves special mention here is the newprovisions of the EU Treaty concerningflexibility, whereby Member States whichintend to establish closer cooperation may
Med denne regel bliver detmuligtfor medlemsstater, der hartilhensigt at indføre et tættere indbyrdessamarbejde, at gøre dette, samtidig med atde overholder visse nærmere anførteforudsætninger og anvender de i traktaterne omhandlede institutioner, procedurer og mekanismer.
The Member States of the EU comprisefirst of all the six founder members of the EC, namely Belgium, Germany (includingthe territory of the former GDR followingthe reunification of the two Germanys on3 October 1990), France, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Dermed banes der,dog under behørig hensyntagen til de fastsatte begrænsninger, vej for et Europa iflere hastigheder. Den således oprettede Europæiske Unionerstatter ikke, såledessom det til dels er fremstillet i medierne,De Europæiske Fællesskaber, men samlerdem derimod under ét med de nye politikker og samarbejdsformer (EU-traktatensartikel 47).
On 1 January1973, the United Kingdom, Denmark(now excluding Greenland, which in areferendum in February 1982 voted by anarrow majority not to remain in the EC) and Ireland joined the Community; Norway’s planned accession was rejectedin a referendum in October 1972 (53.5 %against EC membership).
Dette førte billedligt talt til tre
In 1976 and1977, Greece, Portugal and Spain appliedfor membership.
Med oprettelsen af Den Europæiske Union (EU) gennem Maastricht-traktaten indledtes en ny etape i retning af politiskkonsensus i Europa. Denne traktat, derallerede blev undertegnet den 7. februar1992 i Maastricht, men først efter vissehindringer under ratificeringsforløbet (den
This ‘enlargement to thesouth’was completed on 1 January 1986with the accession of Portugal and Spain;Greece had already been a member of the Community since 1 January 1981.
søjler, som Den Europæiske Union hvilerpå: De Europæiske Fællesskaber, samarbejdet på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område samt samarbejdet om retligeog politimæssige anliggender. Disse tresøjler i EU beskrives indgående i et separatkapitel, som specifikt omhandler EU’sforfatning.
•Theaccessionprocesshasbeenlaunched with the 10 CEECs, Cyprus and Malta.
Kommissionen har i sin meddelelse Dagsorden2000 fra juli 1997 over for Rådet taget stilling til optagelsesansøgningerne.
Aspecial‘pre-accession strategy’is to be used toenable all applicants to bring themselves,as far as possible, into line with EU lawprior to their accession.
Det Europæiske Råd afstak dernæst på sitmøde i Luxembourg i december 1997retningslinjerne for den globale udvidelsesproces, der omfatter alle ansøgerlandene (dog ikke Schweiz). Denne procesomfatter tre på hinanden følgende trin:
As part of are view procedure, the Commission provides the Council with regular reports(the first of which was submitted at theend of 1998) on the progress being made by the CEECs on their waytowardsmembership, where appropriate with recommendations on the start of accessionnegotiations.
• Europa-Konferencen, der første gangtrådte sammen den 12. marts 1998 i London, danner en multilateral ramme,inden for hvilken de ti øst- og centraleuropæiske lande, Cypern og nu også Maltafinder sammen.
• Accession negotiations began on 31March 1998 with the six countries recommended by the Commission (Cyprus,Hungary, Poland, Estonia, the Czech Republic and Slovenia).
Den vil udgøre et forumfor politiske konsultationer om spørgsmålpå det fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiske område (FUSP), om retlige og indreanliggender samt samarbejde om økonomiske og regionale anliggender.
Negotiations arebeing conducted bilaterally with the individual applicant countries and may beconcluded at different times.
EU’s medlemsstaterer i første omgang deseks oprindelige EF-lande, dvs. Belgien,Tyskland(efter genforeningen af de totyske stater den 3. oktober 1990 udvidetmed det tidligere DDR), Frankrig, Italien,Luxembourgsamt Nederlandene.
joined what had by then become the European Union (EU), thanks to the Treaty of Maastricht that had entered into force on 1November 1993. In Norway, a referendumled to a repeat of the outcome 22 yearsbefore, with a small majority (52.4 %)against Norwegian membership of the EU.
Den 1.januar 1973 tiltrådte Det Forenede Kongerige, Danmark(minus Grønland, hvorbefolkningenifebruar1982 medetknebent flertal ved en folkeafstemningsagde nej til fortsat medlemskab af EF)samt Irland Fællesskabet, mens Norgesplanlagte optagelse blev forkastet ved enfolkeafstemning i oktober 1972 (med 53,5 % nej-stemmer).
The EU has therefore comprised 15 Member States since 1 January 1995.Applications for membership have alsobeen received from Turkey (1987), Cyprus(1990), Switzerland (1992 — the applica-tionisnotbeingprocessedatthemoment), Hungary (1994), Poland (1994),Romania (1995), Latvia (1995), Slovakia(1995), Estonia (1995), Lithuania (1995),Bulgaria(1995),the Czech Republic(1996), Slovenia (1996) and Malta (application renewed in 1998).
I perioden mellem1976og1977ansøgte Grækenland, Portugal og Spanien om optagelse i Fællesskabet.
In its ‘Agenda2000’document, the Commission in July1997 set out for the Council of the EU itsposition regarding the applications.
Denne såkaldte udvidelsemod syd blev en realitet, efter at først Grækenland tiltrådte fra den 1. januar1981 og senere Portugal og Spanien fraden 1. januar 1986.
The European Council met in Luxembourg in December 1997 and laid down the overallframework for the enlargement process,which encompassed all applicant countries (except Switzerland). This processconsists of three stages:
Efter udvidelsen modsyd fulgte fra den 1. januar 1995 Østrigs,Finlandsog Sverigesoptagelse i Den Europæiske Union (EU), som i mellemtiden varblevet grundlagt ved Maastricht-traktaten,der trådte i kraft den 1. november 1993.
The legal order created by the European Community has already become an established component of our political life.Each year, on the basis of the Community Treaties, thousands of decisions are takenthat crucially affect the Member States andlives of their citizens.
INorge mislykkedes optagelsen — akkuratsom det var sket 22 år tidligere — pågrund af et snævert nej-flertal i befolkningen, som under en folkeafstemningmed et flertal på 52,4 % havde forkastet
The individual haslong since ceased to be merely a citizen ofhis country, town or district; he is also a Community citizen. For this reason alone it is of crucial importance that the Community citizen should be informed
• Optagelsesprocessenomfatter de ti østog centraleuropæiske lande, Cypern og Malta.
• The European Conference, which metfor the first time on 12 March 1998 in London, provides a multilateral frameworkencompassing the 10 central and east European countries (CEECs), Cyprus andnow also Malta.
Disse lande skal være medlemmer af EU på grundlag af sammekriterier og skal deltage i optagelsesprocessen under de samme betingelser.Gennem en særlig tilnærmelsesstrategi
It will offer a forum forpolitical consultations on questions ofcommonforeignandsecurity policy(CFSP),justiceandhomeaffairs,economic cooperation and collaborationbetween regions.
skal alle ansøgerlande sættes i stand tilallerede inden tiltrædelsen så vidt muligtat tilnærme sig den gældende fællesskabsret.
concepts with which the Treaties sought tobreak new ground.
Kommissionen forelægger i enrevisionsprocedure løbende (senest islutningen af 1998) Rådet rapporter omde øst- og centraleuropæiske landesfremskridt på vejen mod optagelse, evt.sammen med henstillinger i relation tilindledningen af optagelsesforhandlingerne.
The following pagesare an attempt to clarify the structure ofthe Community and the supporting pillarsof the European legal order, and thus helpto lessen the incomprehension prevailingamong the citizens of the EU (1).
EU’s regelværk er i dag allerede blevet enfastbestanddelafvorpolitiskeog samfundsmæssige virkelighed.
about the legal order that affects his dailylife.
Det beror til dels på, at selvetraktatteksterne ofte er lidet overskuelige iindhold og rækkevidde, dels de mangeuvante begreber, som anvendes i traktaterne til at forsøge at redegøre for de nyeforhold.
This is partly due to the wording ofthe Treaties themselves, which is oftensomewhat obscure, with implicationswhich are not easy to appreciate.
DEN EUROPÆISKE UNIONS GRUND-LÆGGENDE VÆRDIER asis for opbygningen af et forenet
FUNDAMENTAL VALUES OF THE EUROPEAN UNION he foundations of a united Europe
Den pågældende medlemsstat er under alle omstændigheder fortsat bundet af sine forpligtelseri henhold til EU- og EF-traktaten.
T were laid on fundamental ideas and hand, the obligations on the Member Statein question under the EU Treaty and ECTreaty continue to be binding.
Blandt motiverne til at forene Europa erønsket om fred langt det væsentligste. Toverdenskrige har i dette århundrede i Europa været ført mellem stater, som nu ermedlemmer af EU.
There is no greater motivation for European unification than the desire for peace.In Europe this century, two world warshave been waged between countries thatare now Member States of the European Community.
Derfor betyder Europapolitikken også samtidig fredspolitik, ogmed oprettelsen af EU er der samtidigskabt grobund for en europæisk fredsordning, som umuliggør krig mellem medlemsstaterne.
Thus, a policy for Europemeans at the same time a policy for peace,and the establishment of the Communitysimultaneously created the centrepiece ofa framework for peace in Europe thatrenders a war between the Community’s Member States impossible.
Det er mere end 40 årsfred et tydeligt bevis på.
More than 40years of peace in Europe are proof of this.
• ENHED OG LIGHED SOMLEDEMOTIV ormer, som medlemsstaterne føler sigforpligtet over for, og hvis virkeliggørelseer blevet overdraget til EU’s udøvendeinstitutioner.
• UNITYAND EQUALITYAS THERECURRING THEME values to which the Member States alsosubscribe and which are translated intopractical reality by the Community’s operational institutions.
Til disse grundlæggendenormer hører: skabelsen af varig fred,enhed, lighed, frihed, sikkerhed og solidaritet.
These acknowledgedfundamental values include the securingofalastingpeace,unity,equality,freedom, security and solidarity.
EU bygger udtrykkeligt på bevarelsenaf principperne om frihed og demokratisamt retsstatsprincippet (EU-traktatensartikel 6, stk. 1), der alle er principper,som medlemsstaterne har til fælles.
The EU’sdeclared aims are to safeguard the principles of liberty, democracy and the rule oflaw which are shared by all the Member States (Article 6(1) EU).
Disseprincipper har sammen med princippetom respekt for de grundlæggende rettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fået større vægt i EU-traktaten, i ogmed at der for første gang indføres foranstaltninger, der kan træffes ved overtrædelse af Unionens principper (EUtraktatens artikel 7 og 8).
Together with theprotection of human rights and basic freedoms, these principles have been reinforced in the EU Treaty in that, for the firsttime, it makes provision for measures tobe taken if these principles are violated(Articles 7 and 8 EU).
Konkret kan Rådet idets sammensætning af stats- og regeringscheferne på forslag af en tredjedel afmedlemsstaterne eller Kommissionen ogefter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet fastslå, at der foreligger engrov og vedvarende overtrædelse af EU’sprincipper, og med kvalificeret flertalbeslutte at suspendere visse af de rettigheder, der følger af anvendelsen af EU-traktaten og EF-traktaten på den pågældende medlemsstat, herunder de stemmerettigheder, der er tillagt repræsentanten for den pågældende medlemsstatsregering i Rådet.
In practical terms,this means that if the Heads of State and Government, acting on a proposal by onethird of the Member States or by the Commission, and after obtainingtheassent of the European Parliament, declarethat a serious and persistent breach of the EU’s underlying principles has occurred,the Council may, acting by a qualifiedmajority, suspend certain of the rightsderiving from the application of the EUTreaty and EC Treaty to the Member Statein question, including voting rights in the Council.
Der tages i så fald særligthensyn til en sådan beslutnings mulige
When doing so, however, the Council must give particular considerationto the possible consequences of such adecision for the rights and obligations ofnatural and legal persons. On the other
Enheder ledemotivet.
Unity is the recurring theme.
Kun hvis de europæiske stater søger mod større enhed, kannutidens problemer løses.
Present-dayproblems can be mastered only if the European countries move forward alongthe path that leads them to unity.
Efter mangesopfattelse kan fred i Europa og i verden,demokrati og retsstatsforhold, økonomiskvelstand og social sikkerhed ikke opretholdes i fremtiden uden europæisk integration, uden EU. Arbejdsløshed, utilstrækkelig vækst og miljøbelastninger harlængeværetgrænseoverskridendeproblemer, der heller ikke kan løses nationalt.
Manypeople take the view that without European integration, without the European Community, it would not be possible tosecure peace (both in Europe and world-wide),democracy,lawandjustice,economic prosperity and social security,and guarantee them for the future.
Kun inden for EU’s rammer kan dertilvejebringes stabile økonomiske forhold,
Unemployment, inadequate growth and environmental pollution have long ceased to
og kun ved en fælles europæisk indsats kan der føres en økonomisk politik udadtil, som forbedrer europæisk økonomis ydeevne og bidragertilatkonsolidere den sociale retsstat.
It is only inthe context of the Community that a stableeconomic order can be established andonly through joint European efforts that wecan secure an international economicpolicy that improves the performance ofthe European economy and contributes tosocial justice.
Uden indre sammenhold kan Europa ikke hævde sin politiske og økonomiske uafhængighed af den øvrige verden, ikkevinde indflydelse i verden og ikke få sinrolle i verdenspolitikken tilbage.
Without internal cohesion,Europe cannot assert its political andeconomic independence from the rest ofthe world, win back its influence in theworld and retrieve its role in world politics.
gerne frit kan vælge deres arbejdsplads, ogat forbrugerne har frit valg mellem et stortudbud af varer.
freedom of establishment, freedom toprovide services, free movement of goodsand freedom of capital movements.
Fri konkurrence giver deerhvervsdrivende mulighed for at tilbydederes produkter til en væsentligt størrepotentiel kundekreds.
Thesefundamental freedoms under the founding Treaties guarantee businessmen freedomof decision-making, workers freedom tochoose their place of work and consumersfreedom of choice between the greatestpossible variety of products.
Arbejdstagerne kanvælge, hvor de vil arbejde, efter deresønsker og interesser i hele EU-området.Forbrugerne kan vælge den billigste ogbedste vare ud fra et betydeligt større udbudsom følge af den skærpede konkurrence.
Freedom ofcompetition permits businessmen to offertheir goods and services to an incomparably wider circle of potential customers.Workerscanseekemploymentandchangetheirplaceofemploymentaccording to their own wishes and interests throughout the entire territory of the EU.
Solidaritet er en nødvendig begrænsningaf friheden; for hensynsløs brug af frihedsker altid på andres bekostning.
Consumers can select the cheapestand best products from the far greaterwealth of goods on offer that results fromincreased competition.
Enhed kan kun bestå, hvor der findeslighed.
Unity can endure only where equality isthe rule.
Ingen fællesskabsborger må stillesringere, dvs. diskrimineres, på grund af sitstatslige tilhørsforhold. Enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, etniskoprindelse, religion eller tro, handicap,alderellerseksuelorienteringskalbekæmpes.
No citizen of the Communitymaybeplacedatadisadvantageordiscriminatedagainst because of hisnationality.
Alle Fællesskabets borgere erligeforloven.For medlemsstaternebetyder lighedsprincippet, at ingen stat harforrang frem for andre, og at naturbestemte forskelle, såsom et lands størrelseog befolkningstal, og strukturelle forskellekun kan overvindes under anvendelse aflighedsprincippet.
All Community citizens are equal before the law. Asfar as the Member States are concerned,the principle of equality means that no State has precedence over another andnatural differences such as size, popula-tionand differingstructures must beaddressed only in accordance with theprinciple of equality.
Medlemsstaternes nationaleidentitetrespekteres (EUtraktatens artikel 6, stk. 3).Medlemsstaterne skal ikke opsluges af EU,men skal integreres i EU med deres nationale karakteristika.
Solidarity is the necessary corrective tofreedom, for inconsiderate exercise offreedomisalwaysattheexpense ofothers.
Det er netop vedmangfoldigheden af nationale karakteristika og identitet, at EU henter sin åndeligtmoralske kraft, som igen kan anvendes tilbedste for det fælles hele.
For this reason, if a Communityframeworkistoendure,it mustalsoalways recognise the solidarity of itsmembers as a fundamental principle, andshare both the advantages, i.e. prosperity,and the burdens equally and justly amongits members.
Fred, enhed og lighed skaber tillige frihed.De nu 15 medlemsstaters større geografiskeudstrækning sikrer samtidig bevægelsesfrihed ud over de nationale grænser.
Freedom results directly from peace, unityand equality.
Der er iførste række tale om: arbejdskraftens friebevægelighed, etableringsfrihed for virksomheder, fri udveksling af tjenesteydelser,frie vare- og kapitalbevægelser.
Creating a larger entity bylinking 15 States immediately affordsfreedom of movement beyond nationalfrontiers.This means,inparticular,freedomofmovementforworkers,
Alledissegrundlæggendeværdierafhænger i sidste ende af sikkerheden.Netop i den seneste tid, som har været
The national identities of the Member States is respected (Article 6(3) EU). Theidea is not for the Member States to be
Og endelig skal alle borgere, der bor i EU, have social sikkerhed.
and business conditions and social security.
• DE GRUNDLÆGGENDERETTIGHEDER I EU melder spørgsmålet sig automatisk omunionsborgernesindividuellegrund-læggende rettigheder.
• FUNDAMENTALRIGHTS INTHE EU
Europas historie harjo i mere end to århundreder båret prægaf den fortsatte kamp for at forbedrebeskyttelsen af de grundlæggende rettig-heder.Ligefradet18.århundredeserklæringer om menneske- og borgerrettighederne har grund- og frihedsrettighederne været en fast bestanddel af de flesteciviliserede staters forfatninger.
‘dissolved’into the EU, but rather for themto contribute their own particular qualities. It is precisely this variety of nationalcharacteristics and identities that lends the EU its moral authority, which is in turnused for the benefit of the Community as awhole.
Dettegælder i særlig grad for de EU-medlems-stater, hvis retsorden bygger på retssikkerheden og på respekten for den enkeltesværdighed, frihed og udfoldelsesmuligheder.
Against the background of fundamentalvalues and the concepts that underliethem, the question necessarily arises of thefundamental rights of individual citizensof the Community, especially since thehistory of Europe has, for more than 200years, been characterised by continuingefforts to enhance the protection of fundamental rights.
Desuden findes der talrige internationale aftaler om beskyttelse af menneskerettighederne, hvoraf den europæiskemenneskerettighedskonventionmåtillægges stor betydning.
Starting with the declarations of human and civil rights in the 18thcentury, fundamental rights and civil liberties have now become firmly anchored inthe constitutions of most civilised States.This is especially true of the EU Member States, whose legal systems are
Når der som i det foregående tales omgrundlæggende værdier og værdinormer,
In the most recentpast, a period of movement and change —and one in which many unknown challenges had to be faced — security hasbecome a basic need which the Community must also try to satisfy.