natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Når medlemmerne af Europa-Kommis-sionen mødes, så arbejder de f.eks. på tre hovedsprog, nemlig engelsk, fransk og tysk.
The European Commission, for instance, works in three main languages, English, French and German.
De fleste af Kommissionens dokumenter udarbejdes på et af disse sprog og rundsendes internt mellem de berørte afdelinger eller tjenestegrene, indtil den endelige udgave er klar til at blive offentliggjort eller fremsendt til en anden institution som f.eks. Europa-Parla-mentet eller Ministerrådet. På dette stadium oversættes dokumentet så til de øvrige 22 sprog.
Most documents are drafted in one of these languages and circulate internally between the departments and services concerned until the final draft is ready for publication or for transmission to another institution such as the European Parliament or the Council of Ministers.
Det grundlæggende princip er, at alle borgere og deres folkevalgte repræsentanter har samme ret til at kontakte EU, og at de skal kunne kommunikere med EU’s institutioner og myndigheder på deres eget sprog.
The basic principle is that all citizens and their elected representatives have the same right of access to the EU and are able to communicate with its institutions and authorities in their language.
EU-institutionerne har i årenes løb indrettet sig på at håndtere det stigende antal officielle sprog.
The EU institutions have fine-tuned their procedures over the years to handle the rising number of official languages.
De har bestræbt sig på at give borgere og regeringer oversættelser og tolkning af høj kvalitet, uden at det går ud over effektiviteten eller bliver uforholdsmæssigt dyrt.
They have also striven to give citizens and governments quality translation and interpretation, efficiently and economically.
Færdigheder og kompetencer hos EU’s sprogtjenester bruges som forbillede i hele verden.
The skills and competence of these services are upheld as examples worldwide.
Europa-Parlamentet, der ofte har brug for at producere dokumenter hurtigt på alle officielle sprog, har udviklet et system, hvor de tre sprog engelsk, fransk og tysk står i centrum. Et dokument, der forelægges på f.eks. slovakisk eller svensk, oversættes ikke direkte til alle de 22 andre sprog.
The European Parliament, which often needs to produce documents rapidly in all official languages, has developed a system centred on three ‘pivotal’ languages: English, French and German.
I stedet vil det først blive oversat til de tre centrale sprog, hvorefter oversætterne frit kan vælge ét af disse som kildesprog for oversættelsen til deres hovedsprog.
This limits the need for translators who can work directly from, for example, Maltese to Danish or from Estonian to Portuguese.
De årlige udgifter til oversættelse og tolkning er på cirka 1 % af EU’s budget eller lidt mere end 2 EUR pr. borger.
The annual cost of translation and interpretation is about 1% of the EU budget, or a little over € 2 for every citizen.
Den samlede udgiftsstigning har været forholdsvis lille, på trods af at der er
The total cost has risen by a relatively small margin despite the arrival of 12 new countries since 2004.
Dette begrænser behovet for oversættere, der kan oversætte direkte fra f.eks. maltesisk til dansk eller fra estisk til portugisisk.
Translators work with written texts, and interpreters with the spoken
SÅ D som banebrydende og tjener som forbillede for hele verden. Resultaterne af deres arbejde lægges ud til offentligheden og bruges ofte af forskere og private virksomheder.
Exploiting the applications available on the market and developing their own solutions, the European linguistic services have become an ideal laboratory and a worldwide reference tool.
hjemme i, mens de forudsættes at have tilstrækkeligt passivt kendskab til et af de store EU-sprog til at kunne følge med i, hvad der bliver sagt på dette sprog.
The results of their efforts are offered to the public and often used by researchers and private companies.
EU’s tolke bruger et lignende system, når de tolker til og fra alle 23 officielle sprog.
EU interpreters use a similar system when providing interpretation to and from all 23 official languages.
F.eks. vil en finsk talers ord blive tolket til et begrænset antal »relæsprog«. En slovakisk tolk kan så koble sig på et af disse relæsprog og bruge det som kildesprog. Hermed kommer man uden om behovet for folk, der kan tolke direkte fra finsk til slovakisk.
For instance, a Finnish speaker’s words will be interpreted into a limited number of ‘relay’ languages.
Europa-Kommissionens og Ministerrådets tolketjenester skal hver dag dække omkring 60 forskellige møder i Bruxelles og andre steder, hvor EU holder møder.
On any one day, the interpretation service of the European Commission and the Council of Ministers has to cover about 60 separate meetings in Brussels or at other EU locations.
Nogle af dem er formelle møder med fuld tolkning til og fra EU’s 23 officielle sprog.
These include formal meetings with full interpretation into and out of the EU’s 23 official languages.
Til et sådant møde er der behov for et hold på 69 tolke.
Any such meeting requires a team of 69 interpreters.
Sproglige genveje af denne art er både praktiske og økonomiske — forudsat at man overholder visse standarder.
Using linguistic shortcuts of this kind makes practical and economic sense — provided standards are maintained.
Kvalitetskontrol af såvel tolkning som oversættelse er derfor en vigtig opgave.
Quality control of both interpretation and written translation is therefore a major challenge.
I betragtning af EU’s sprogtjenesters størrelse og karakter er EU-instituti-onerne særdeles afhængige af den hjælp, de kan få fra ny teknologi.
Given the unique size and nature of their linguistic services, the EU institutions rely heavily on the help offered by new technologies.
Fjerntolkning, flersprogede websteder og computerstøttet oversættelse er de mest åbenlyse eksempler.
Remote interpreting, management of multilingual websites and compu-ter-assisted translation are the most obvious examples.
Tolkene tilbyder også forenklede tjenester til brug ved uformelle møder og arbejdsmøder.
Interpreters also provide slimmeddown services for informal and working meetings.
I nogle tilfælde bruges kun de mest talte EU-sprog.
In some cases, only the most widely known EU languages are used.
I andre tilfælde har deltagerne mulighed for at tale et stort antal sprog, men der er kun tolkning til to eller tre af de mest talte sprog.
In others, participants may be able to speak a large number of languages but these are only interpreted into two or three of the widely used ones.
De opfattes ofte nu l l
The idea here is that speakers are free
Oversætterne har været i arbejde, og du kan læse om EU på dit eget sprog.
Nothing is lost in translation: read about Europe in your own language
UD lige og kulturelle mangfoldighed.
Future challenges
Til kamp mod klimaændringer
Combating climate change
Til kamp mod klimaændringer EU fører an
Combating climate change The EU leads the way
Denne brochure og andre oplysninger om EU i kort og klar form findes også online:ec.europa.eu/publications
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at:ec.europa.eu/publications
© De Europæiske Fællesskaber, 2008Gengivelse tilladt
© European Communities, 2008Reproduction is authorised
TRYKT PÅ IKKE-KLORBLEGET PAPIR
Representation in Northern Ireland Windsor House9/15 Bedford Street, Belfast BT2 7EGTel. (44-28) 90 24 07 08Fax (44-28) 90 24 82 41Internet: www.ec.europa.eu/uk
Klimaændringer er en af de størstetrusler for vores planet.
Climate change is one of the greatest threats facing the planet.
Hvis jordenstemperatur stiger med mere end 2 °Cover niveauet før industrialiseringen, erder stor sandsynlighed for, at klimaændringerne bliver permanente. Detkan medføre meget voldsomme konsekvenser på lang sigt.
If the Earth’s temperature rises by morethan 2°C above preindustrial levels,climate change is likely to becomeirreversible and the long-term consequences could be immense.
Lavtliggendeområder på jorden risikerer i sidste ende at blive oversvømmet af havet, ogstore dele af Europa vil også blive ramt.Der vil mange steder i verden blivemangel på ferskvand.
Lowlying areas of the Earth, includinglarge parts of many European countries, could eventually disappearunder rising sea levels.
Vejret vil blivemere ekstremt med fysiske og økonomiske skader til følge.
Moreover, inmany parts of the world there wouldnot be enough fresh water to goround.
Verdensøkonomien kan komme i krise på grund afudgifterne til at klare det anderledesklima.
Extreme weather events causing physical and economic damagewould become more frequent.Economies could go into declinefrom the cost of dealing with a different climate.
Jordens gennemsnitstemperatur varstort set uændret i 10 000 år, indtilden industrielle revolution begyndte.Siden 1850, da man begyndte at foretage systematiske temperaturmålinger, er den steget med 0,76 °C. Hvis ikke vi gør noget, forventes den at stigemed yderligere 1,8-4,0 °C i dette århundrede og måske endda med 6,4 °Cifølge et internationalt panel af forskere, som arbejder for FN.
The Earth’s average temperature waslargely stable for 10 000 years untilthe Industrial Revolution. Since1850, the first date from which thereis consistent accurate measurement,it has risen by 0.76°C. Unless weact, it is likely to rise by a further1.8–4.0°Cthis century and possiblyby as much as 6.4°C, according toan international panel of scientistsconvened by the United Nations(UN).
Kapløbet erstartet for at redde verden fra at nå detpunkt, hvor der antages ikke at værenogen vej tilbage: en stigning på 2 °C.Vi taber sandsynligvis kapløbet, hvis ikke de globale udledninger stabiliseressenest omkring 2020 og derefter senest i 2050 nedbringes til omkringhalvdelen af 1990-niveauet.
The race is on to prevent theworld reaching what is believed tobe the tipping point, a 2°Cincrease.It will most likely be lost if globalemissions are not stabilised byaround 2020 at the latest and thencut to around half of their 1990 levelsby 2050.
Hvis klimaet bliver mere ekstremt, er det ikke kun Venedig, der må sikre sig bedre mod oversvømmelser.
With more extremes ofclimate, it is not just Venice that will have toupgrade its flooddefences.
Tilkamp modklimaændringer
Combating climate change
Atmosfæren indeholder vanddamp, kuldioxid (CO2) og andre naturlige gasser, som lader sollysetslippe igennem, men til gengæld tilbageholder den varmestråling, som reflekteres fra jorden.
The atmosphere contains water vapour, carbon dioxide and other naturally occurring gases thatlet in sunlight but absorb the heat that is radiated back off the Earth.
Denne naturlige proces kaldes drivhuseffekten og holder jordens temperatur på et niveau, dergør liv muligt.
This natural process, calledthe ‘greenhouse effect’, keeps the Earth’s temperature at a level that supports life.
Uden den ville den globale gennemsnitstemperatur kun være på –18 °C.
Without it,the global average temperature would be an unbearable –18°C.
Løsningen ligger i at begrænse de globale udledninger af drivhusgasser, især CO2. Det betyderbl.a., at vi skal bruge de naturlige ressourcer mere fornuftigt.
The solution lies in reducing global emissions of greenhouse gases, in particular carbon dioxide.This means making better use of natural resources.
Hovedkilden til udledningerne af drivhusgasser er fossile brændstoffer — dvs. olie, gas og kul, der bliver brugt til elektricitet, opvarmning, afkøling og transport.
Fossil fuels — oil, gas and coal for electricity, heating, cooling and transport — are major sources of greenhouse gas emissions.
Vi er nødt til at bruge færre fossile brændstoffer og at udnytte dem mere effektivt.
We need toburn less of them and burn them more efficiently.
Samtidig er det vigtigt at forhindre CO2i at slippe ud i atmosfæren, f.eks.ved at »fange« den, efterhånden som den opstår, og derefter deponere den under jorden i ud- tømte gasfelter eller saltminer.
At the same time, it is important to preventcarbon dioxide escaping into the atmosphere, for example by ‘capturing’ it as it is produced, andthen storing it underground in depleted gas fields or salt caverns.
Det er også afgørende at sætte en stopper for afskovningen, især i troperne, hvor skovene fun-
Reversing deforestation, particularly the disappearance of tropical forests, which act as carbon‘sinks’ that absorb carbon dioxide, is also essential for tackling climate change.
2 gerer som »kulstofdræn«, der absorberer COgiver den igen, når de fældes.
Forests soak upcarbon dioxide when they are growing but give it off when they are cut down.
Der er andre faktorer, der bidrager til den globale opvarmning, f.eks. den metan, der opstår ilandbruget og ved deponering af affald på lossepladser, eller de udledninger, som overdrevenbrug af gødning medfører, men hovedårsagen er afbrænding af fossilt brændsel og afskovning.
There are other contributors to global warming, such as methane emitted from agriculture andthe disposing of waste in landfill sites or the emissions caused by excessive fertiliser use, but fossil fuel use and deforestation are the main culprits.
Vejen frem: en integreret strategi til halvdelen af 1990niveauet inden2050.
The way forward:an integrated response
Vejen frem for EU er en integreretenergi- og klimapolitik, da afbrænding af fossilt brændsel for at skaffeenergi er en af hovedårsagerne til klimaændringerne.
The way forward for the EU is an integrated energy and climate changepolicy, as the burning of fossil fuelsfor energy purposes is a major contributor to climate change.
EU’s ledere vedtogen sådan politik allerede i marts2007.
EU leaders endorsed such a policy already in March 2007.
Dermed kan Europa spille enledende rolle i kampen mod klimaændringer og kan samtidig arbejdepå at øge forsyningssikkerheden ogstyrke sin konkurrenceevne.
This demonstrates Europe’s global leadership in tackling climate change while pavingthe way for the EU to increase itssecurity of supply and strengthen itscompetitiveness.
Yderligere oplysninger om EU’s integrerede strategi:ec.europa.eu/climateaction/
More information on the EU's integrated response:ec.europa.eu/climateaction/
En integreret energi- og klimapolitiker også indledningen til en ny indu -striel revolution, der skal ændre denmåde, vi producerer og bruger energipå, og vores valg af energityper.
To limit global warming to 2°C, global emissions of greenhouse gases willneed to stop increasing within 10 to15 years and then be cut to aroundhalf of 1990 levels by 2050.
Målet er at nå frem til en klimavenligøkonomi, hvor både teknologier og energikilder har lille CO
The EUis striving for a new global agreement to reach these goals.
For at understrege Europas beslutsomhed og for at gå foran med etgodt eksempel, er EU’s ledere blevetenige om at nedbringe udledningenaf drivhusgasser i EU med mindst 20 % inden 2020, uanset hvad andrelande gør.
To underline its determination andset an example for its partners tofollow, the EU has agreed to cut itsown greenhouse gas emissions by atleast 20%by 2020 regardless ofwhat othercountries do.
EU vil arbejde hen imod atopfylde dette mål ved hjælp af de tiltag, der indgår i den nye, integreredeenergi- og klimapolitik, i kombinationmed de tiltag, der allerede er sat iværk.
The EUplans to achieve this reductionthrough actions programmed in thenew integrated energy and climatepolicytogether with measuresalready in place.
Det er særligt skadeligtfor klimaet at bruge kuli elværkerne.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
2 slippe ud i atmosfæren ved at op- samle det og deponere det underjorden i udtømte gasfelter ellergamle saltminer at spare 20 % på energiforbruget iforhold til prognoserne for 2020ved at forbedre energieffektiviteten at øge vedvarende energikildersandel af det samlede energiforbrugtil 20 % inden 2020, dvs. næstenen tredobling i forhold til nu at integrere EU’s energimarkeder,så der kommer bedre konkurrencepå EU-plan mellem elektricitets- oggasfirmaer at integrere EU’s energipolitik bedre med andre politikker, ikke blotnår det gælder miljøpolitik, menogså f.eks. forskning, landbrug oghandel at styrke det internationale samarbejde: Hvis europæerne kan nå tilenighed om en fælles energistrategi og stå sammen om den, kan deblive førende i den globale debat.
EU leaders decided to: gas fields or old salt mines — so thatthese can make a major contributionto reducing emissions by 2020;better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit with a common voice, it can leadglobal debate.
I januar 2008 forelagde Europa-Kommissionen en række konkreteforslag herom, der skal sætte EU — ogborgerne — i stand til at bekæmpeklimaændringer, forbedre forsyningssikkerheden og fremme fortsat økonomisk vækst.
In January 2008 the European Commission presented specific policyproposals on these points to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to fighting climate change,increasing security of energy supplyand promoting continued economicgrowth.
Tog er hurtigere og renere: Hvis vi skal redde klimaet, må vi mindskeforureningen fra transport.
It’s faster and cleaner bytrain: cutting vehicle emissions is critical incombating climatechange.
I de sidste 100 år er den globale gennemsnitstemperatur steget med næsten 0,74 °C. I Europastiger temperaturen hurtigere end det globale gennemsnit: Temperaturen er steget med om -kring 1 °C. 12 af de 13 varmeste år globalt set, siden man begyndte at foretage nøjagtige registreringer af temperaturen i 1850, lå mellem 1995 og 2007.
Over the past 100 years the mean temperature has increased by almost 0.74°Cworldwide.Europe is warming faster than the global average: the temperature has increased by about 1°C.Twelve of the 13 warmest years worldwide since reliable records began in 1850 occurredbetween 1995 and 2007.
Virkningen af de stigende temperaturer kan nu ses på, at gletsjerne og de arktiske ismasser smelter, at nedbørsmønstrene harændret sig, at tørke og varmebølger er blevet værre, og at de tropiske cykloner er blevet kraftigere.
The impact of rising temperatures can now be seen in melting glaciersand Arctic ice, changing rain and snowfall patterns, harsher droughts and heat waves, and thegreater intensity of tropical cyclones.
Mange eksperter mener, at vi er nødt til at begrænse den globale opvarmning til højst 2 °Cover niveauet fra før industrialiseringen, hvis vi skal forhindre klimaændringerne i at få uoprettelige følger.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°Cabove the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts.
Der er imidlertid i videnskabskredse enighed om, at jordens gennemsnitstemperatur sandsynligvis vil stige med mellem 1,8 °C og 4 °C over niveauet i dag i løbet af dette århundrede, og i værste fald med hele 6,4 °C, hvis der ikke gribes ind.
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature is likely to rise by between1.8°Cand 4°C above today’s levels in the course of this century, and in the worst case by asmuch as 6.4°C, if no further action is taken.
Mellem 1970 og 2004 steg udledningen af drivhusgasser globalt med 70 %.
There was a 70% increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
I energiforsyningssektoren var stigningen endda på 145 %.
In the energy supply sector, the increase was 145%.
% og inden for industrien en stigning på 65 %.
The growth from transport was120% and from industry 65%.
Skovenes nedsatte evne til at »fange« CO2-ud-ledningerne og ændringer i arealanvendelsen gav desuden en stigning på 40 %.
There was a 40% increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC), der blev oprettet i 1988, er et internationalt forum, der har til opgave at vurdere den videnskabelige dokumentation for klimaæn -dringer og deres konsekvenser.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Panelet, der er oprettet i regi af FN’s miljøprogram og Den Meteorologiske Verdensorganisation, vurderer den videnskabelige, tekniske og socioøkonomiske information, der er relevant for at forstå risikoen for menneskeskabte klimaændringer. Hundredvis af førende eksperter fra hele verden leverer bidrag til panelets vurderinger.
The panel, a joint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation, assesses the scientific, technical and socioeconomic informationrelevant for understanding the risk of man-made climate change.
Siden 1990 har IPCC udarbejdet fire vurderingsrapporter, den seneste i 2007.
Since 1990, the IPCC hasproduced four assessment reports, the most recent in 2007.
For hver rapport er IPCC blevetmere og mere overbevist om, at drivhusgasserne har skylden for klimaændringerne.
Its confidence that greenhouse gases are to blame for the change in the climate has been steadily growing with each report.
For de kommende generationers skyld med 30 % inden 2020, vil det kunbetyde under 0,2 % mindre økonomisk vækst om året.
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
Kampen mod klimaændringer vilsandsynligvis medføre store forandringer i vores livsstil, men det behøverikke at gå ud over vores levestandard.Forandringerne kan sagtens forenesmed EU’s målsætninger om flere jobog vækst og bæredygtig udvikling.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living. Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Det vil være en beskeden pris at betale for at undgå de potentielle langsigtede omkostninger ved klimaændringer.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction.
Omkostningerne ved indsatsen vilvære meget begrænsede og under alle omstændigheder langt mindre endde skader, som klimaændringernemedfører, hvis vi ikke gør noget.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
Hvisindustrilandene bliver enige om atnedbringe deres samlede udledning
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Hvis vi ikke handler nu, kan kommende generationer måske sletikke tage på skiferie.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Kilde: EC
Source: EC
Kampen mod klimaændringer er ikkeny.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
EU har igennem flere år gradvisintensiveret sin indsats for at forbed -re energieffektiviteten, begrænse udledningerne fra fabrikker og bilerog fremme energibesparelser.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
Reglerne om genbrug og lossepladser bidrager også til at begrænse den ordninger, herunder handel med udledninger.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint.