natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ESF kan bidrage til:•at skabe reel vækst i udvekslingen af mennesker, dernyder godt af livslang læring•at stimulere innovation samt virksomheders og arbejdstageres tilpasningsevne•at fremme succes med at få langtidsledige tilbage påarbejdsmarkedet via jobsøgningsordninger•at mindske antallet af afbrudte skoleforløb•at forbedre børnepasningsordninger•at styrke partnerskabet mellem de vigtigste involveredeparter og åbne op for dialog•at forøge investeringerne i forskning og udvikling.
It can boost:•a real increase in the share of people benefitingfrom lifelong learning;•stimulating innovation and adaptability of workersand enterprises;•success in bringing long-term unemployed backinto the labour market through job finder schemes;•reducing the number of school dropouts;•improved childcare provision;•promoting partnership between key stakeholdersand opening up dialogue;•higher research and development investment.
Hvordan virker Progress ?
How Progress works
Progressforvaltes direkte af Kommissionen, der assisteresaf et programudvalg bestående af repræsentanter framedlemsstaterne.
The Commission directly manages Progress. A committee of Member States representatives assists the Commission.
Udvalget står f.eks. for godkendelsen afde årlige arbejdsplaner og tilser, at programmet giverresultater.
For example, this Committee approves theannual work plans and ensures that the programmedelivers.
Kommissionen bistås desuden af et partnerskabsnetomfattende nationale myndigheder, arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationer og diverse ikke-statslige organisationer.
The Commission also relies on a network of partnerships involving national authorities, employers andworkers organisations and NGOs.
Progresser åbent for de 27 EU-medlemsstater såvel somfor EU-kandidat- og EFTA-/EØS-landene.
Progress is open to the 27 EU Member States, EU candidate and EFTA/EEA countries.
ne sa m t at ne spolitikerog målsætninger s mål s æ t ninger spolitikerog m ål sæ t ninger te rs am t opnå stø te og ansvarlighedsfølelse i relation til al e EU -
tunities ns ; the r de ve l op EU policies and objectives t and fu r t and ow ne rs hi p on al EU policies and objectives .
, metoderogfælesindikatorer ne h er af s politiske dagsordenfor de mest preserende anligenderi EU-samenhæng te rs og of en t lig he dens be v id sth ed om
GENERALOBJECTIVES n in g, id en tif ic a tio n and d is em in a tio n of g o d practice and in o va tiv e reaty-delegatedtasks and powersin employment and social solidarityto ro g re s P tthedevelopmentofstatisticaltols, methodsandcomonindicators tand m on it or the im pl em en ta tio n of Co m unitylawandpolicyobjectivesinthe Member States, and t n er ing with key stakeholders and ge t ing s up or o im provetheknowledgeandunderstandingofthesituationsprevailinginthe Member States shaping andfocusingthe EU policy agenda onthe most EU presing concer promotingthe cordination and convergence of national policiestowards EU objectives;
EU ’ r og re sP te p ar vå ge g en em føre lse n af Fæ le skabe ts lovgivning og politiske måli medlemstater tnerskab m ed de involverede ho ved p ar mest ogfokusere EU’ at udfor atfreme de nationale politikers s amordning og konsekvensiretning af EU’ atsikreen m ak sim al over hold e lse af EU - lovgivning en politik er og -m ål at forbedre ke nd skabe t til og for s tå e lse n for de fre m herskendesituationeri m ed le m st at er be dø m e ef ek tiviteten og re su lt at er at fre m en et sa m ar be jd e/ ge ns id ig læring , i den tif i ka tio n samt u db re de lse af g od praksis og n y skabe n de til g an ge påEU-plan at styrke ka pa ci tet en af vigtige E Un et væ rk til fre m e, stø te og vi der eu dv ik lin g af EU ’ • at styrke de be r ør • at stø te og over • at stø t eu dv ik lin g en af sta tis tis ke væ rk tø j er • at indgå i p ar • mulighederfor ale, og hvis positive bidrag anerkendes og værdsætes.
T as es their ef ec tiv en es and im pa ct ap ro a ch es at EU level ob o st the ca p ac ity of key EU networks to promote , su po rT • o en h an ce the aw are n es of stakeholders and the g en er al public about EU policies and objectives T • opromotenetworkingand m ut u all ea rT • os up or T • os up or T • p ar • ensuring m ax im um co m pl i an ce with EU law ; • o efectively and eficientlyfulfilthe TT
et Europæis k Fæleskab, dertilfulde kan s pile s inrole med hensyntil at s kabeflere og bedre arbejdspladser oglige på efektiv ogrationel vis atleve optil detraktatbestemte opgaver og beføjelser med hensyntil beskæftigelse samt social- og arbejdsmarkedsmæsig solidaritettilfordelfor europæiske borgere ved:
A European Comunitythat canfuly playits par for al and whose positive contributionisrecognised and valued the benefit of European citizens by:
va tio ns or g an for Beskæftigelse ( E O ), som
y ( E O ), tra ck ing employment policies va to r ve ys ts to ex change and d is cu si su es ra ise d by EU em pl oy m en t
,herunderjuridiske, medhenblikpåatudveksleogdrøfteproblem-ter
EXAMPLES FOR FUNDING ts such as le ga le xp er va to rie s such as the European Employment Ob s er ning, awarenes and disemination tto main actors
STØTEBERETIGEDE AKTIVITETER s beskæftigelseslovgivning og dens g en em føre lse m an ds ka bs ko nf er en c er el er Forumet om den social- og arbejdsmarkedspolitiske
European ob s er andlabour m ar ke t tr end s law and its ap lic a tio n tio n, age and disability or pr om ot ing gender equality encesortheSocialAgendaForum
, der bekæmpe r social ud stø de lse og forskelsbehandling på grundlag af r ac e, se ks u el va tio ns ce nt re som f.eks.
Public aw are n es campaigns on EU social and employment policies and laws including EU Presidency C on fe r- •
E Un et væ rk af ng o' er • netsamarbejde blandt nationale ek sp er • ef te ru da ne lse af pr ak tis er en de inden for de ju rid is ke og politiske fe lt er • europæiske o bs er •
Networks of national e xp er • ra in ing of le g al and policy pr a ct iti on er sT •
Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm
The European Commission’s Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal opportunities (DG EMPL)http://ec.europa.eu/dgs/employment_social/index_en.htm
Den sociale og arbejdsmarkedspolitiske dagsordenhttp://ec.europa.eu/employment_social/social_policy_agenda/social_pol_ag_en.html
The Social Agendahttp://ec.europa.eu/employment_social/social_policy_agenda/social_pol_ag_en.html
Programmets politikområder:•beskæftigelsehttp://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/index_en.htm•social inddragelse og beskyttelsehttp://ec.europa.eu/employment_social/social_inclusion/index_en.htm•arbejdsvilkårhttp://ec.europa.eu/employment_social/work_conditions/index_en.htm•ikke-forskelsbehandling og forskelligartethedhttp://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/index_en.htm•ligestilling mellem mænd og kvinderhttp://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/index_en.html
Progress http://ec.europa.eu/employment_social/progress/index_en.html and its policy areas:•Employmenthttp://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/index_en.htm•Social inclusion and protectionhttp://ec.europa.eu/employment_social/social_inclusion/index_en.htm•Working conditionshttp://ec.europa.eu/employment_social/work_conditions/index_en.htm•Anti-discrimination and diversityhttp://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/index_en.htm•Gender equalityhttp://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/index_en.html
Den Europæiske Socialfondhttp://ec.europa.eu/esf
The European Social Fundhttp://ec.europa.eu/esf
GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling — netsted om tilskud og udbudhttp://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/tenders/index_en.cfm
DG EMPL tenders and grants pagehttp://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/tenders/index_en.cfm
EU-tilskud, -fonde og -programmerhttp://ec.europa.eu/grants/index_en.htm
EU grants, funds and programmeshttp://ec.europa.eu/grants/index_en.htm
Progress — EU-programmet for beskæftigelse og social solidaritet 2007-2013
Progress — The EU programme for employment and social solidarity 2007-2013
DEN EUROPÆISKESOCIALFOND
EUROPEAN SOCIAL FUND
Investering i mennesker gennem 50 år
50 years investing in people
En særlig tak til GOPA-Cartermills team, der har medvirket til udarbejdelsen af dettehæfte på vegne af Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling:Julian Hale (tekst), Jernett Karensen (redaktion) og Sylvie Giraudon (projektleder) samt Jean Oost fra MADE IN V. (art direction)
Special thanks to the team of GOPA-Cartermill who helped to realise this book onbehalf of Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities:Julian Hale (writer), Jernett Karensen (editor) and Sylvie Giraudon (project manager)as well as Jean Oost from MADE INV. for the art direction.
© De Europæiske Fællesskaber, 2007
© European Communities, 2007
Kopiering med kildeangivelse tilladt
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Vladimír Špidla Kom m issær for Beskæftigelse,Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling
Vladimír Špidla Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities
Europa-Kommissionen har nu i over et halvtårhundrede samarbejdet med medlemsstaterneom at give folk mulighed for at forbedre deresbeskæftigelsesudsigter.
For more than half a century now, the European Commission has been working in partnershipwith the Member States to give people theopportunity to improve their job prospects.
Den Europæiske Socialfond har siden sin tilblivelse i 1957 hjulpet millioner af mennesker inden for ikke alene landbrugog industri, men også servicesektoren, der i dagtegner sig for hovedparten af arbejdspladserne.
Sincethe European Social Fund was set up in 1957, ithas helped millions of people, not only in agriculture and industry but also in the servicessector where the bulk of jobs now lie.
Fonden er blevet et permanent ankerpunkt i EU's beskæftigelsesstrategi oger i årenes løb vokset fra 1 % af det samlede fællesskabsbudget i 1970 til10 % i dag.
The Fund has become a permanent fixture in the European Union's Employment Strategy, growing in size over the years from some 1% of thetotal Community budget in 1970 to 10% today.
Fonden har mere end stået sin tidsprøve, idet den har vist sinevne til at tilpasse sig skiftende sociale og arbejdsmarkedsmæssige vilkår ogofte endda til at komme disse i forkøbet.
It has more than stood thetest of time, showing a capacity to adapt to changing social and employment conditions and often even to be ahead of them.
I dag gør Den Europæiske Socialfond medlemsstaterne i stand til at gennemføre aktive arbejdsmarkedspolitikker, der gavner folk fra alle samfundslag.
Today, the European Social Fund enables Member States to implementactive labour market policies that benefit people from all walks of life.
Fonden hjælper arbejdstagere med omskoling til nye job eller til at findedet første job.
The Fund helps people retrain for new jobs or assists them in finding jobs forthe first time.
Den gavner også særligt sårbare samfundsborgere, sommåske er eller risikerer at blive socialt udelukkede, ved at give dem muligheder for at komme ind på eller vende tilbage til arbejdsmarkedet.
It also looks out for the more vulnerable in society who maybe socially excluded or at risk of being so, providing them with opportunities to find or get back into work.
Det at have et job kan betyde en afgørende forskel for livstilfredsheden.Dette gælder for såvel mænd som kvinder.
Having a job can make a crucial difference to life satisfaction. This is truefor both men and women.
En af succeshistorierne fra Den Europæiske Socialfond har bestået i at hjælpe kvinder med at finde deresførste job eller at komme i arbejde igen efter en karriereafbrydelse og atopnå ligestilling med mænd på arbejdspladsen.
One of the success stories of the European Social Fund has been that of helping women to find their first job or get backinto work after a career break and achieve an equal status with men in theworkplace.
Tilbage i 1970 udgjordekvinderne lidt under en tredjedel af alle beskæftigede.
Back in 1970, a little less than a third of those employed werewomen.
I dag udgør de næsten halvdelen.
Today, women are close to half of the employed.
At indfridisse udfordringer kræver en højt kvalificeret arbejdsstyrke og nøglen hertil er Den Europæiske Socialfond.
To tackle these requires a highly skilled labour force, and the European Social Fund is the key to this.
Enhver må gives mulighed for at
Everyone must have the opportunity to contribute to a prosperous European Union: women and men, young and old,
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ∆Α Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:48 Υηρ Σειτε 4 kunne bidrage til en fremgangsrig Europæisk Union: kvinder og mænd,unge og ældre, folk af fremmed oprindelse og etniske mindretal, handicappede samt andre svagtstillede grupper.
people of different origins and ethnic groups, disabled people and other disadvantaged groups.
Europa-Kommissionen vil fortsat samarbejde med medlemsstaterne om atsikre vækst og beskæftigelse til hele EU samt opretholde ESF som en fond,der investerer i mennesker.
The European Commission will continue to work in partnership with the Member States to ensure growth and jobs for the whole of the EU and willmaintain the European Social Fund as a fund that invests in people.
Det er mig en glæde hermed at præsenterelæserne for denne historie om 50 års investering i mennesker, hvilket, jeghåber, vil kunne være til inspiration for Fondens fortsatte succes.
It is mypleasure to present to you this history of 50 years of investing in people; Ihope it will be an inspiration for the Fund's continued success.
INDHOLDSOVERSIGT
TABLE OF CONTENTS
1970'ERNE— Finansielle udfordringer. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE1970S– Facing financial challenges. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1980'ERNE— Et årti med markedsændringer og nye behov. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
THE1980S– A decade of market changes and new needs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2000'ERNE— På vej mod en videnbaseret økonomi. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
THE2000S– Heading towards a knowledge-based economy. . . . . . . . . . . . . . . . . .
50 års investering i mennesker fejres. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Celebrating 50 years investing in people. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
AF EUROPA
REBUILDING EUROPE AFTER THE
EFTER ANDEN
SECOND WORLD WAR
Efter det katastrofale tab af menneskeliv, som Europa led under Anden Verdenskrig, bevægede kontinentet sig hen imod genopbygning og genop -retning.
Following the calamitous loss of human life that Europe suffered duringthe Second World War, the continent headed towards reconstruction andrecovery.
I 1951, seks år efter krigens ophør, undertegnede 6 lande(Frankrig, Vesttyskland, Italien, Belgien, Nederlandene og Luxembourg)Paris-traktaten, hvormed Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)blev til. Hensigten var at sikre, at kul og stål, som var vitale militære råmaterialer, kunne forvaltes kollektivt.
In 1951, six years after the war had ended, six countries (France,West Germany, Italy, Belgium, the Netherlands and Luxembourg) signedthe Treaty of Paris to create the European Coal and Steel Community(ECSC) to ensure that coal and steel, key military raw materials, weremanaged collectively.
Det overordnede mål var at forhindre,at der endnu en gang udbrød krig på kontinentet.
The overriding aim was to prevent war breaking outon the continent once more.
I årene efter krigen modtog Europa hjælp fra USA i form af Marshallplanen for et europæisk genopretningsprogram til genopbygning af infrastrukturer samt til almen og faglig uddannelse.
In the years after the war, Europe received aid from the United States inthe form of the Marshall Plan for a European Recovery Programme torebuild its infrastructure, as well as for education and training.
Kul- og stålindustrienstillede særlige udfordringer, da den skulle nedskæres efter krigen.
The coaland steel industries posed particular challenges as following the war theyhad to be downsized.
Et resultat af EKSF-traktaten var en fond, der skulle hjælpe arbejdere i kul- ogstålindustrien med at tilegne sig en række jobfærdigheder, så de kunneholde trit med den industrielle modernisering, overgangen til nye produktionstyper eller, i mangel heraf, at gøre dem i stand til at søge arbejde iandre industrisektorer eller andre geografiske områder.
One outcome of the ECSC Treaty was a fund tohelp workers in the coal and steel industries gain a range of job skills tokeep apace with industrial modernisation or conversion to new kinds ofproduction or, failing that, to enable them to seek work in other industriesor geographical locations.
EKSF-fonden tilomskoling og bosættelse af arbejdstagere var forløberen for Den Europæiske Socialfond (ESF).
This fund, known as the ECSC Fund for the Retraining and Resettlement of Workers, was the forerunner of the European Social Fund (ESF).
Med Rom-traktaten fra 1957 blev Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) −− og dermed ESF −− etableret.
In 1957, the Treaty of Rome established the European Economic Community (EEC), and with it the ESF.
ESF, der fra første færdvar en integreret del af den europæiske vision, blev oprettet for at forbedrebeskæftigelsesmulighederne i Fællesskabet ved at fremme beskæftigelsenog forøge arbejdstagernes geografiske og erhvervsmæssige mobilitet.
The ESF was an integral part of the European vision from the very beginning, established to improve job opportunities in the Community by promoting employment and increasing thegeographical and occupational mobility of workers.
ESFskulle forvaltes af Kommissionen bistået af ESF-udvalget.
The Commission wasto manage the ESF, assisted by the ESF Committee.
Dette bestod ogbestår stadig af lige dele repræsentanter for henholdsvis regeringer, fagforeninger og arbejdsgivere.
The Committee consisted, and still consists, of representatives of governments, trade unionsand employers in equal numbers.
ESF tjente på sine tidlige stadier som middel til at »kompensere« for tab afarbejdspladser. Fonden hjalp arbejdstagere inden for sektorer, der varunder modernisering eller omstilling til nye produktionstyper, gennem
In its early stages, the ESF was used as a means to 'compensate' for joblosses.
Ligeledes ydede Fonden bistand til genbosættelse af arbejdsløse, der forlod deres regioner for at søge arbejdeandetsteds.
who left their region to seek jobs elsewhere.
ESF kunne anvendes bredere end EKSF-fonden, idet dendækkede alle sektorer på nær landbrug.
The ESF could be used morewidely than the European Coal and Steel Community Fund as it coveredall sectors except agriculture.
HÅNDTERING AF MIGRATION OG ARBEJDSLØSHED
TACKLING MIGRATION AND UNEMPLOYMENT
Gennem 1950'erne og 1960'erne var arbejdsløshedstallene i Det Europæiske Økonomiske Fællesskab så høje, at det blev betragtet somusædvanligt.
Throughout the 1950s and 1960s, levels of employment in the European Economic Community were so high that unemployment was regarded asexceptional.
Arbejdsløsheden blev nedbragt for unge i overgangen mellemskole og arbejdsliv samt for arbejdere, der havde korte ledighedsperioder,hvorpå de efter omskoling med mulighed for ESF-støtte kunne vendetilbage til arbejdsmarkedet.
Unemployment was put down to young people making thetransition from school to working life or to workers having brief periodsof unemployment after which, following retraining that the ESF couldassist with, they would rejoin the labour market.
I 1957 var der 70 millioner beskæftigede ogkun 2,6 millioner arbejdsløse, svarende til en ledighedsandel på lige godt3,5 %.
In 1957 there were70 million employed with only 2.6 million unemployed which meant anunemployment rate of just over 3.5%.
Den største undtagelse var Italien, der med næsten 1,7 millioner udenarbejde tegnede sig for næsten to tredjedele af EØF's ledige.
The main exception was Italy, which accounted for nearly two-thirds ofthe EEC's jobless with almost 1.7 million people out of work.
Italienskearbejdere fra den meget fattigere og landbrugsbaserede sydlige del af landet, hvor arbejdsløsheden var katastrofal, udvandrede således for at findearbejde, enten i det industrialiserede Norditalien eller længere borte.
Italian workers from the much poorer and agriculture-based south of the country,where unemployment was endemic, were therefore migrating to find jobs,either in the industrialising north of the country or further afield.
Iårene 1955-1971 forlod hele 9 millioner arbejdere Syditalien.
Between1955 and 1971, as many as 9 million workers left southern Italy.
Tilsvarende,og skønt Spanien dengang ikke var medlem af EØF, flyttede over en million spaniere fra den sydspanske region, Andalusien, nordpå til landets industrielle driv -kraft, Catalonien, mellem 1950 og 1970.
Similarly,and although not then a Member State of the EEC, over a million Spaniards from Andalucía, in southern Spain, moved north to the industrial engine of the country, Catalonia, between1950 and 1970.
Mange italienere tog til Belgien somfølge af en regeringsaftale fra 1946,ifølge hvilken de skulle arbejde i Valloniens miner til gengæld forbelgiernes tilsagn om at levere kultil Italien.
Many Italians went to Belgium following a 1946 governmental agreement,under which they worked in themines of Wallonia in exchange for Belgium pledging to supply coalto Italy.
Som konsekvens herafvar italienerne dem, der nød størstgavn af ESF-støtten til omskolingog bosættelse på fondens tidligestadier. Endnu et land, som regel-
As a consequence, Italianswere the major beneficiaries of the European Social Fund for retraining and resettlement grants in itsearly stages.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ∆Α Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 1:48 Υηρ Σειτε 11 mæssigt benyttede fonden, var Vesttyskland, der især anvendtemidlerne til omskoling af ofre forarbejdsulykker.
Another country which used the Fund regularly was West Germany,which concentrated on using itto retrain people who had suffered accidents at work.
EØF-landene brugte i detidlige år Den Europæiske Socialfond til at afhjælpeproblemer på nationalt plan.Ansøgningerne blev auto -matisk godkendt af Kom -missionen.
In its early years, the Fundwas used by EEC governments to deal with problemsat a national level.
Eftersom derendnu ikke eksisterede nogen sammenhængende europæiskstrategi, blev ressourcerne spredtover en bred vifte af ad hoc-projek-ter i stedet for at blive udnyttet på meresystematisk vis.
Applications were automaticallyaccepted by the Commission.Since there was no overarching European strategy, resourceswere spread across a wide rangeof ad-hoc projects rather than beingused strategically.
Når en finansiering var godkendt, blevden kanaliseret over i statsforvaltede omskolings- og bosættelsesprojekterledet af den offentlige sektor.
Once funding was approved, it was channelled into gov-ernment-run retraining and resettlement projects operated by the publicsector.
Dengang deltog ingen private virksomhederi ESF.
At this time, private companies did not participate in the ESF.
Fondens følgevirkninger kunne mærkes umiddelbart, og det er blevetskønnet, at den hjalp en million arbejdstagere tilbage i job i årene 19601973.
The impact of the Fund was felt immediately, with some estimates indicating that it helped 1 million workers get back to work between 1960 and1973.
Det var en trivselsperiode for Europas økonomi, der blev fremmet afgenopbygning og adgang til billig olie.
Europe's economy was thriving at the time, stimulated by reconstruction and boosted by cheap oil.
Antallet af støtteansøgninger voksede hurtigt, og fonden blev offer for sinegen succes.
The number of applications grew rapidly and the Fund became a victim ofits own success.
Snart slog pengene ikke længere til.
Soon there was no longer enough money; funds had to beallocated and used more efficiently.