natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For attage denne udfordring op er detsåledesnødvendigtatsikre en beslutsom gennemførelse af Lissabon-strategien, især på de politiskeområder, der drejer sig om størrebeskæftigelsesfrekvens, især for vissebefolkningsgrupper såsom kvinder, unge og ældrearbejdstagere, eller vedrører fornyelse og styrkelseafproduktiviteten.
For severalyearsnow, the Union hasbeen developing policies(3) to help anticipate thesechanges(4) and recentinitiatives, such asthe
Europæerne får dog ikke detantalbørn, de ønsker.Dette viser, atder hviler forskellige former forindskrænkninger på parrenesvalg, herunder destigende vanskeligheder ved atfinde en bolig.
Europeanswould like to have more children. Buttheyare discouraged from doing so byallkindsofproblemsthatlimittheir freedom ofchoice,including difficultiesin finding housing.
EU har i flere år udvikletpolitikker (3), der bidragertilen bedre foregribelse afdisse ændringer (4), og på detseneste har også initiativer som Grønbogenom en EU-plan forøkonomiskindvandringbidragettilatsætte skub i denne debat.
Green Paper on an EU approach to managingeconomicmigration, contribute to the discussion.
Hvis Europa ønsker atvendetendensen tildemografisknedgang, bør familiernei højere grad tilskyndesdertilgennem politikker,der åbner mulighed for, atkvinder og mænd kanforene familie- og arbejdslivet.
•continuing increasesin longevityasa resultofconsiderable progressmade in healthcare andqualityoflife in Europe: healthylife expectancyisstillrising — thistrend should continue, withthe gap between male and female lifeexpectancyclosing.
Desuden vilfamilien fortsatspille en vigtig rolle forsolidariteten mellem generationerne.
Itwillnotbe uncommon tosee four surviving generationsofthe samefamily.
EU bør derforkende familiernessituation bedre i de forskelligemedlemsstater, herunder i spørgsmålvedrørendebeskæftigelse og enlige forsørgeresindkomst,adgang tilbolig, sociale ydelser og ældrepleje.
Butthe individualmemberswillmoveaboutmore and willnotalwayslive asclose toeach other astheydid in the past;
•Den vedvarende forlængelse aflevealderen.Den er resultatetafde betydelige fremskridtinden for sundhed og livskvalitet, europæernenyder godtaf.
Itisalso the case thatfamilies— the structure ofwhich variesbutwhich stillconstitute an essential part of European society— do notfind theenvironmentin which theylive conducive to childrearing.
Den forventede levealder vedgodthelbred stiger uophørligt.
If Europe isto reverse thisdemographicdecline, familiesmustbe further encouraged bypublicpoliciesthatallow women and men toreconcile familylife and work.
Disse tendenserkan forventesatfortsætte og bidrage tilenudligning afforskellene i den forventedelevealder mellem mænd og kvinder.
Furthermore, thefamilywillcontinue to playan importantrole insolidaritybetween the generations.
Firegenerationer kan nu leve side om side i enfamilie, men de er mere bevægelige og leverikke altid sammen som førhen.
The Uniontherefore needsto find outmore aboutfamiliesinthe various Member States, in particular withregard to employmentand income in single-parentfamilies, accessto housing, socialbenefitsandcare for the elderly.
Deter en kendsgerning, at EUs befolkning kunvokser svagtindtil2025 på grund afindvandring,hvorefter den begynder atfalde (1): 458 mio.indbyggere i 2005, 469,5 mio. i 2025 (+ 2 %),derefter 468,7 mio. i 2030.
The Unionspopulation issetto grow justslightlyup until2025, thanksto immigration, before starting
Men 55 afde 211 regioner i EU-15 var allerede ude for etfald ibefolkningen i anden halvdelaf90erne, og detteer også tilfældeti de fleste regioner i de nyemedlemsstater (35 afde 55 regioner) på grund afet
•the continuing growth in the number ofworkersover 60, which willstop onlyaround 2030, whenthe baby-boomer generation willbecomeelderly; to drop (
•Stigningen i antalletafpersoner i degenerationer, der er ældre end 60 år, vilkunnemærkeshen mod 2030, når børnene fra de»store årgange« bliver »seniorer«.
Almosteverywhere, fertilityisbelow the population replacementlevel. Incertain southern and eastern Europeancountries, itislessthan 1.3 children per woman.
Denne nedgang er hurtigere og meregennemgribende, hvisman kun ser på densamlede erhvervsaktive befolkning (15-64 år):Mellem 2005 og 2030 forventesden atmiste 20,8 mio. personer.
Thistrend iseven greater when justthe totalworking age population (15–64 years) isconsidered: between 2005 and 2030, itisdue tofallby20.8 million.
Basisprojektion om befolkning fra Eurostat, foreløbigeresultater— december2004.NUTS 2-regioner. Kilde:Tredje rapportom den økonomiske og sociale samhørighed, februar2004.Se bilag . Et Europa foralle aldersgrupper— KOM(1999) 221 af25.5.1999; Europasreaktion på verdensaldring — KOM(2002)143 af 18.3.2002.
Eurostatsbaseline scenario, used forpopulation forecasting,provisional results— December 2004 . Regions NUTS 2.
Rapporten fra gruppen på højtplan under Wim Kokhavde understregetbetydningen afdendemografiske udfordring for Lissabon-strategienved atgøre opmærksom på, ataldringen kunne fåden »potentielle årlige vækst« i BNP i Europa tilat
The reportfrom the High Level Group chaired by Wim Kokemphasised the importance ofthedemographicchallenge for the Lisbon strategy:ageing could cause potentialannualgrowth in GNPin Europe to fallfrom 2–2.25 % todayto 1.25 % in2040, with allthatthatentailsforentrepreneurship and initiative in our societies.
Udvikling fra 1960 til2002
Change 1960–2002
(*) Tallene for 1960 er ikke tilgængelige for DE, CY, HU, MT, PL, SI og FI.LV: faldetfra 16,5 i 1970 til15,2 i 2002.SK: faldetfra 16,6 i 1960 til16,4 i 2002.Kilde: Eurostat.
Source: Eurostat. (*) Data from 1960 are missing for DE, CY, HU, MT, PL, SI and FI.LV: decrease from 16.5 in 1970 to 15.2 in 2002. SK: decrease from 16.6 in 1960 to 16.4 in 2002.
Samfundetvilogså komme ud for betydeligestrukturelle ændringer: Familiestrukturerne ændrersig.
) which seeksto better take into accountthe impactofdemographicchangesin allthe relevantpolicies.
Der bliver flere »ældre arbejdstagere« (55-64 år),seniorer (65-79 år), megetgamle mennesker (80 år og derover), færre børn, unge og voksne i den erhvervsaktive alder.
The structure ofsocietyisalso changing radically.Familystructuresare changing: there are moreolderworkers (55–64), elderlypeople (65–79)andveryelderlypeople (80 +), fewer children,youngpeople and adultsofworking age.
Overgangen mellem deforskellige aldre er blevetmere kompleks.
Thebridgesbetween the variousstagesoflife havebecome more complex: thisisparticularlythe casefor young people, who are experiencing certain lifeeventslater (e.g.graduation, firstjob, firstchild).
Dettegælder især for unge, som gennemgår forskelligestadier i livet(afslutning afstudier, adgang tilbeskæftigelse, detførste barn) senere og senere.
In a growing number of Member States, adapting tothese trendshasalreadybecome a politicalpriority.To compensate for the predicted fallin the workingage population, the Union advocatesgreateremploymentparticipation, particularlybywomenand older people, encouragesinvestmentin human
•En vedvarende lavfertilitet.De store årgangehar fåetfærre børn end de foregåendegenerationer.
European and national-levelpublicpoliciesmusttake these demographicchangesinto account.
I visse lande i Syd- og Østeuropaligger fertiliteten under 1,3 barn pr. kvinde.
Thisisthe goalofthe preparatoryaction adopted bythe
er formåletmed den forberedende aktion, Europa-
The factisthatthe demographicdependencyratio (6) resourcesand higher productivitythrough economicreforms, research and innovation.
5 beskæftigelse, studier, arbejdsløshed,omkvalificering eller ajourføring afkvalifikationer.
Greater effortsareneeded to integrate young people into the labourmarketand to supportthem astheypursue non-linear careers, alternating between employment,study, unemploymentand retraining or the updatingofskills.
I sammenhæng med EUsnye social- ogarbejdsmarkedspolitiske dagsorden er der behovfor en tilbundsgående debat, som imidlertid skalrespektere de forskellige styringsniveauerskompetence. Mange spørgsmålvedrørende de demografiske ændringer henhører nemligudelukkende under medlemsstaternes, deresregionale myndighederseller arbejdsmarkedetsparterskompetence.
In the contextofthe Unionsnew socialagenda, amore in-depth debate isneeded which respectsthevariouspowersofdifferentlevelsofgovernance.Manyissuesassociated with demographicchangecome within the exclusive competence of the Member Statesor their regionalauthorities, orsocialpartners.
Men deter også spørgsmålaffællesinteresse, som alle medlemsstaterne skalgive etsvar på, der er påtrængende behovfor.
Butthese are also urgentissuesofcommon interestto which allthe Member Statesneed to respond.
I etstigende antalmedlemsstater er dennetilpasning allerede bleveten politiskprioritet.
The ratio of the population aged 0 to 14 and over65 to thepopulation aged between 15 and 64 years.
Fordeling afaldersgrupperne 0-14 år og 0-24 år i den samlede befolkning, EU-25, USA og Japan, 2000-2050
Share ofage group 65 and over and 80 and over in the totalpopulation, EU-25, USA and Japan, 2000–50
Fordeling afaldersgrupperne 65 år og deroversamt80 år og derover i den samledebefolkning, EU-25, USA og Japan, 2000-2050
Share ofage group 0–14 and age group 0–24 in the totalpopulation, EU-25, USA and Japan,2000–50
Udfordringerne for den europæiske demografi
The challenges of European demography before 2015, and in some casesthe fallwillbymore than 10–15 % by2050.
Aldringenstre årsager kan genfindes overalt i Europa, men i megetforskellige sammenhænge,der kortkan beskrivessåledes:
The three causesofdemographicageingmentioned above can be found throughout Europe, but the situationsare verydifferent, assummarised below.
•Indvandringhar på detseneste dæmpetvirkningerne affødselsunderskuddeti en langrække lande.
•Immigration hasrecentlymitigated the impactoffalling birth ratesin manycountries.
•Situationen i kandidatlandeneforstærker dedemografiske kontraster.
•The situation in the candidate countriesaccentuatesthe demographiccontrasts.Forecastsfor Bulgaria and Romania show
Prognoser for Bulgarienog Rumænien viser en negativudvikling (– 21 %og – 11 % frem til2030) ligeprognoserfor Kroatien (– 19 %).
•The Union no longer hasa demographicmotor.Those Member Stateswhose population isnotsetto fallbefore 2050 representonlya smallshare of Europes total population .
Derimod skulle den tyrkiskebefolkning stige med mere end 19 millionermellem 2005 og 2030 (+ 25 %).
Ofthe five largest Member States, onlythe populations of Britain and France willgrow between 2005 and2050 (+ 8 % and + 9.6 % respectively) (7). The
De faldende befolkningstalbegynder i nogle tilfælde atvise sig før 2015, ogder kan frem til2050 i visse tilfælde blive taleom mere end 10 % eller endog 15 %.
) population willstartto drop in some cases
Spanien skulle få en vækstpå 5,7 % mellem 2005 og 2030 ogetfald på 0,8 % mellem 2005 og 2050.
Spain will see growth of 5.7 % between 2005 and 2030, and adrop of 0.8 % between 2005 and 2050.
Nettoindvandring (mio.) til EU-15 og tilde vigtigste destinationslande, årsgennemsnit
Netimmigration (x1 000) to the EU-15 and main countriesofdestination, annualaverage
Børn (0-14)
Children (0–14)
Unge (15-24)
Young people (15–24)
Ældre arbejdstagere (55-64)
Older workers(55–64)
Den globale befolkningsfordeling på verdensdele, 1970-2000-2030
Share ofworld regionsin the worldstotalpopulation 1970–2000–2030
Ældre menneskersafhængighedsforhold (aldersgruppen 65 år og derover seti forhold til15-64-årige)
Old-age dependencyratio (age group 65 + asshare ofage group 15–64)
Voresvigtigste partner,USA, vilfå en stigning i befolkningen på 25,6 %mellem 2000 og 2025 (8).
Our main partner, the United States, maysee itspopulation rising between 2000and 2050 (8).
I Kina vildetf.eks. gåhurtigt, og der vilske etfald i befolkningen fra2025.
In China itwillbe fast, with a fallingpopulation from 2025.
Derimod vil Europas naboer i Afrika og Mellemøsten komme ud for denne aldring langtsenere. Befolkningen dér er megetyngre og har engennemsnitsalder på 20 år eller mindre mod 35 år i Europa .
However, the populationsofour neighbouring regionsin Europe, Africa and the Middle Eastwillstartto age much later: theirpopulationsare much younger, with an average ageof20 yearsor less, compared to 35 in Europe.
Prognoserfra FN, 2002.
UN forecasts, 2002.
Hvis De har kommentarer eller forslag i forbindelse med denne grønbog, vilvi anbefale Dem atudfyldeonlinespørgeskemaetpå: http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_da.htm sk e
We stronglyencourage you to submityour reactionsto this Green Paper using the online questionnaire,which isavailable at:http://europa.eu.int/yourvoice/consultations/index_en.htm
De kan også udfylde skemaetnedenfor og indsende dettil:
However, you mayfillin thisversion ofthe questionnaire and return itto usto the following address: ti on n
Fortrolighedserklæring Denne høring indebærer, atdeltagerne afgiver en erklæring vedrørende oplysningerneseventuellefortrolighed.
Privacy statement This consultation issubjectto data protection rules.
Personlige oplysninger Er De indforståetmed, at Deres personlige oplysninger eller oplysninger vedrørende Deresorganisationoffentliggøressamtidig med Deressvar på høringen? *
Personal data Do you agree thatyour personaldata or data related to your organisation are published with yourresponse to the consultation? *
Ja Nej, jeg ønsker, atmine svar forbliver anonyme.
Yes No, I would like myresponse to remain anonymous
Navn* . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Name * . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
En europæiskngo
National NGO
En europæiskfagforening
Nationaltrade union
De deltager i høringen *:
Are you replying *:
En europæiskarbejdsgiverorganisation a) som privatperson
Nationalemployers organisation a / Asan individualmember ofthe public
En nationalarbejdsgiverorganisation
Individual company
Køn *
Sex *
Mand Kvinde
Research institute/thinktank male female
Hvilke afnedenstående myndigheder/organisationersvarer De på vegne af?
On behalfofwhich ofthe following are you replying?
Regionsudvalget
Economicand Social Committee
Obligatorisk oplysning
Compulsory data
Demografiske ændringer — Behovfor nysolidaritetmellem generationerne — Grønbog a
Confronting demographicchange: a new solidaritybetween the generations— Green Paper
Udfordringerne for deneuropæiske demografi e m sk e
The challenges of European demography ai re
Udfordringen i en svagfødselshyppighed
The challenge ofa low birth rate
S1 Er det Deres opfattelse, atdeter passende påeuropæiskplan atindlede en drøftelse afdendemografiske udvikling og forvaltningen afdensvirkninger?
Q1 Do you take the view thatthe discussion ofdemographictrendsand managing their impactshould take place at European level?
EU har i mange år udfoldetbetydelige anstrengelserfor atnå frem tilligestilling mellem mænd og kvinderog har desuden udvikleten koordinering afdenationale politikker for socialsikring.
Q2Ifso, whatshould be the objectives, and whichpolicyareasare concerned?
S2Hvisja, hvad skaldensmålvære, og hvilkepolitiske områder forekommer Dem atværerelevante?
Over manyyears, the Union hasbeen makingconsiderable effortsto achieve equalitybetweenmen and women and hascoordinated nationalsocialprotection policies.
S1Hvordan kan en bedre forening afarbejds- ogfamilielivetbidrage tilatløse de problemer, der erforbundetmed den demografiske aldring?
Q1How can a better work/life balance help to tacklethe problemsassociated with demographicageing?
S2Hvordan kan man tilskynde tilen mereafbalanceretfordeling afdethuslige og familiæreansvar mellem mænd og kvinder?
Q2How can a more balanced distribution ofhousehold and familytasksbetween men andwomen be encouraged?
S3Bør tildeling afvisse ydelser eller fordele (orlovm.m.) gøresbetingetafen ligelig fordeling mellemde to køn?
Q3Should the award ofcertain benefitsoradvantages(leave, etc.) be linked to an equaldistribution oftasksbetween the sexes?
Hvordan kan man på en passende mådeaflønne de to forældre, der deltager i forældreorlov?
How besttoensure an adequate income for both parentsonparentalleave?
S4Hvordan kan udbuddetafbørnepasnings- ogældreplejefaciliteter (vuggestuer, børnehaver osv.)stimuleres, både afoffentlige myndigheder og afvirksomheder?
Q4How can the availabilityofchildcare structures(crèches, nurseryschools, etc.) and elderlycarestructuresbe improved bythe publicand privatesectors?
S2Hvilke politikker skaliværksættesfor atintegreredisse indvandrere, især de unge?
Q2Whatpoliciesshould be developed for betterintegrating these migrants, in particular youngpeople?
S3Hvilketbidrag kan fællesskabsinstrumenterneyde, herunder bl.a. de lovgivningsmæssige rammermod forskelsbehandling, strukturfondene ogstrategien for beskæftigelsen?
Q3How could Communityinstruments, in particularthe legislative frameworkto combatdiscrimination,the Structural Funds and the employmentstrategy,contribute?
En nysolidaritetmellemgenerationerne e m
A new solidaritybetween thegenerations ai re
Bedre integrerede unge generationer sk e
Better integration ofyoung people
S3Hvordan kan overgangen mellem skole ogarbejdslivforbedresog kvaliteten afungemenneskersbeskæftigelse højnes?
Q3How can the bridgesbetween schooland workinglife and the qualityofyoung peoplesemploymentbeimproved?
Hvilken rolle børden sociale dialog spille? Hvilketbidrag kan dialogenmed civilsamfundetyde, herunder bl.a.ungdomsorganisationerne?
Whatrole should socialdialogue play?Whatcan dialogue with civilsociety, in particularyouth organisations, contribute?
S4Hvilke former for solidaritetkan der udviklesmellem unge og ældre?
Q4Whatformsofsolidaritycan be fostered betweenyoung people and elderlypeople?
Der er blevetfastsateuropæiske målfor forebyggelseafungeslangtidsarbejdsløshed, bekæmpelse afmislykketskolegang og højnelse afgrundskoleuddannelsensniveau. Strukturfondenebidrager i marken tilatnå disse mål.
European objectiveshave been laid down for theprevention oflong-term youth unemployment,combating schooldrop-outand raising the levelofinitialtraining.
Etsamletsyn på den erhvervsaktivetilværelse e m
A globalapproach to the ‘workinglifecycle’ ai re
S3 Hvordan tilpassesarbejdetstilrettelæggelse tilennyfordeling mellem generationerne med færre ungeog flere »ældre arbejdstagere« i virksomhederne?
Q3 How can workorganisation bestbe adapted to anew distribution between the generations, withfewer young people and older workers?
S4Hvordan kaforskellige aktører bidrage tilløsninger, herunder gennem den sociale dialog ogcivilsamfundet?
Q4How can the variousstakeholdersin the Unioncontribute, in particular bywayofsocialdialogueand civilsociety?
En nypladsfor »seniorer«
A new place for elderly
S1Bør der fastsættesen lovpligtig pensionsaldereller tilladesen fleksibelog trinvisovergang?
Q1Should there be a statutoryretirementage, orshould flexible, gradualretirementbe permitted?
S2Hvordan muliggøres»seniorers« deltagelse i detøkonomiske og sociale liv, f.eks. ved hjælp afkumulering afløn og pension, nye former forbeskæftigelse (deltid, vikariater) eller andre formerfor finansielle incitamenter?
Q2How can elderlypeople participate in economicand sociallife, for example, through a combinationofwagesand pensions, new formsofemployment(part-time, temporary) or other formsoffinancialincentive?
S3Hvordan udviklesder aktiviteter, der beskæftiger»seniorer« i foreningssektoren og den socialeøkonomi?
Q3How can activitiesemploying elderlypeople inthe voluntarysector and the socialeconomybedeveloped?
S4Hvilke ledsageforanstaltninger kræverpensionistersmobilitetmellem medlemsstaterne påområderne socialsikring og sundhedspleje?
Q4Whatshould be the response to pensionermobilitybetween Member States, in particular withregard to socialprotection and healthcare?
S5Hvordan kan der investeresi sundhed ogforebyggelse, for ateuropæerne fortsatkan nydegodtafen længere forventetlevetid ved godthelbred?
Q5How should we be investing in health promotionand prevention so thatthe people of Europe continueto benefitfrom longer healthylife expectancy?
3.4 Solidaritetmed megetgamlemennesker e m
3.4 Solidaritywith the veryelderly
S1Skalder bl.a. skelnesmellem alderspension ogydelser tilbevarelse afpersonersevne tilatklare sigselv?
Q1In particular, should a distinction be drawnbetween retirementpensionsand dependencyallowances?
S2Hvordan kan der uddannesdetnødvendigepersonale og tilbydestilfredsstillende beskæftigelsei en sektor, der ofte er prægetafbeskedne lønningerog kvalifikationer?
Q2How do we train the human resourcesneededand provide them with good qualityjobsin a sectorwhich isoften characterised bylow salariesand lowqualifications?
S1Bør EU fremme en regelmæssig udveksling oganalyse, f.eks. en gang om året, afde demografiskeændringer og deresindvirkning på samfundene ogde berørte politikker?
Q1Should the European Union be promotingexchangesand regular (e.g. annual) analysisofdemographicchange and itsimpacton societiesandallthe policiesconcerned?
S3Hvordan kunne den europæiske koordination afbeskæftigelsespolitikkerne og den sociale sikringbedre integrere dimensionen demografiskeændringer?
Q3How could European coordination ofemploymentand socialprotection policiesbetter take on boarddemographicchange?
S5Hvordan kan dimensionen demografiskeændringer integreresi alleinterne og eksternepolitikker?
Q5How can demographicchange be made anintegralpartofallinternaland externalpolicies?
På forhånd tak for Deres interesse og samarbejde.
We thankyou foryourinterestand collaboration.
Sådanne ordninger kanhave en positivindflydelse på fødselshyppigheden,samtidig med atde begunstiger en stigning ibeskæftigelsen, især blandtkvinder, som detsesivisse lande. Ikke desto mindre erklærer 84 % afdemænd, der adspørgesi Eurobarometerundersøgelsen i 2004, atde ikke har tagetforældreorloveller ikke har tilhensigtatgøre det,selvom de er informeretom deresrettigheder.
The challenge ofa low birth rate increase employment, especiallyfemaleemployment, ascertain countrieshave shown.However, 84 % ofmen surveyed by Eurobarometer in 2004 said thattheyhad nottaken parentalleaveor did notintend to do so, even when informed oftheir rights.
Indvandringensmulige bidrag
The possible contributionofimmigration
I denne sammenhæng er en svagbefolkningstilvæksten udfordring for de politiskemyndigheder.
In thiscontext, a low birth rate isa challenge forthe publicauthorities.
Europæernesfødselshyppighed er lavog kan ikkesikre generationernesfornyelse.
Europeanshave a fertilityrate which isinsufficientto replace the population.
Samtidig viserundersøgelser, atder er afvigelser mellem detantalbørn, europæerne ønsker, og detantalbørn,de faktiskhar (9): De ønsker i gennemsnit2,3 børn,men har kun 1,5.
Surveyshave revealedthe gap which existsbetween the number ofchildren Europeanswould like (2.3) and the number thattheyactuallyhave (1.5) (9).
Dette betyder, athvisder fandtespassende mekanismer, der kunne gøre detmuligtfor parrene atfå detantalbørn, de ønsker, kunnefødselshyppigheden stige, selvom der er storforskelpå, hvor store familier parrene ønsker ideforskellige medlemsstater.
Thismeansthat, ifappropriate mechanismsexisted to allowcouplesto have the number ofchildren theywant,the fertilityrate could rise overall, even thoughthedesired familysize variesconsiderablyfromone Member State to another.
Indvandring fra lande uden for Europa kunnebidrage tilatkompensere for den dalendebefolkning frem til2025, selvom den ikke alenekan løse alle de problemer, aldringen giveranledning til, eller træde i stedetfor økonomiskereformer.
Immigration from outside the EU could help tomitigate the effectsofthe falling populationbetween now and 2025, although itisnotenoughon itsown to solve allthe problemsassociatedwith ageing and itisno substitute for economicreforms.
Som Kommissionen understregede fornylig i en grønbog(10), kunne de stadig størremigrationsstrømme blive stadig mere nødvendigefor atimødekomme behovetfor arbejdskraftogsikre Europasvelstand.
Asstated in the recent Commission Green Paper (10), ever larger migrantflowsmaybe neededto meetthe need for labour and safeguardprosperity.