natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådets Direktiv om affald15, som kræver, at affald nyttiggøres eller bortskaffes uden at frembyde fare for miljø og grundvand, samt Byggevaredirektivet16, som fastsætter bestemmelser for kontrol med byggevarer, der ville kunne udgøre en trussel mod de fremtidige beboeres eller naboernes sundhed som følge af vand- eller jordforurening eller forgiftning.
Directive15 which requires waste to be recovered or disposed of without endangering the environment and groundwater and the Construction Product Directive16 which provides provisions for regulating construction products that could pose a threat to the health of future occupants or neighbours as a result of water or soil pollution or poisoning.
Vandrammedirektivet forlangte udtrykkeligt et ”datterdirektiv”, som skulle fastsætte detaljerede bestemmelser om kemisk tilstand og andre foranstaltninger til at klarlægge og vende forureningstendenser.
The Water Framework Directive specifically called for a daughter directive to set out detailed provisions on chemical status and other measures to identify and reverse pollution trends.
Et forslag til det nye Grundvandsdirektiv om at beskytte grundvandet mod forurening blev forelagt af Kommissionen i september 2003.
A proposal for the new Groundwater Directive to protect groundwater from pollution was presented by the European Commission in September 2003.
Det indførte for første gang kvalitetsmål for hele EU, som pålægger medlemslandene at overvåge og vurdere grundvandskvaliteten på grundlag af fælles kriterier, og at kortlægge og vende tendenserne i grundvandets forurening.
It introduced for the first time EU-wide quality objectives which require Member States to monitor and assess groundwater quality on the basis of common criteria and identify and reverse trends in groundwater pollution.
Ved at vedtage forslaget opfyldte Kommissionen en forpligtelse i medfør af art. 17 i Vandrammedirektivet som kræver, at tekniske specifikationer skal supplere de samlede forskrifter for grundvandet, som dækker aspekter af kortlægning, analyse af påvirkninger og effekter, samt overvågning og indsatsprogrammer.
By adopting the proposal the Commission fulfilled an obligation under Article 17 of the Water Framework Directive, which requires technical specifications to complement the overall groundwater regulatory regime (covering aspects of characterisation, analyses of pressures and impacts, monitoring, and programme of measures).
Dette inkluderer kriterier for vurdering af god kemisk tilstand, kriterier for identifikation af forureningstendenser og definition af startpunkter for at vende stigning i forureningsindhold, samt elementer i indsatsprogrammerne, som bl.a. skal forebygge eller begrænse udledning af forurening til grundvandet.
This includes criteria for assessing good chemical status, criteria for the identification of pollution trends and the definition of starting points for trend reversal and complementary elements of the programmes of measures (prevention and limitation of pollutant inputs into groundwater).
Alle disse elementer har sammenhæng med udarbejdelsen og gennemførelsen af vandplaner, hvis mål er at opnå ”god miljøtilstand” pr. 2015.
All of these elements are linked to the development and implementation of River Basin Management plans whose aim is to achieve “good environmental status” by 2015.
Hvidbogen om Europæiske Styreformer understreger, at forslag om lovforskrifter bør overvejes på grundlag af en effektiv analyse af, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at intervenere på EU-plan - og om der er behov for indskriden i form af forskrifter. Denne analyse bør også vurdere forslagets eventuelle økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser samt omkostningerne og fordelene ved den valgte tilgang.
The White Paper on European Governance stresses that regulatory proposals should be considered on the basis of an effective analysis of whether it is appropriate to intervene at EU level and whether regulatory intervention is needed.
I denne sammenhæng er der af Kommissionen udviklet en ny inte-
In this context, a new integrated impact assessment method has been developed by
greret metode for konsekvensanalyse; den fremgår af en Meddelelse17 om Konsekvensanalyse.
the Commission as set out in a Communication17 on Impact Assessment.
Målet for konsekvensanalysen er at hjælpe med til at strukturere beslutningsprocessen, at klarlægge og vurdere problemet og de opstillede mål.
The aim of the impact assessment is to help structure the policy-making process, identify and assess the problem and the objectives pursued.
Den identificerer de vigtigste alternative valgmuligheder for opnåelse af målene og analyserer deres sandsynlige konsekvenser.
It identifies the main alternative options for achieving the objectives and analyses their likely impacts.
Den skitserer fordelene og ulemperne ved hver valgmulighed samt synergier og afvejninger.
It outlines the advantages and disadvantages of each option and the synergies and trade-offs.
Den bør overvejes som en hjælp til politisk beslutningstagning - og ikke som en erstatning for denne.
It should be considered as an aid to political decision-making and not a substitute for it.
En to-trins konsekvensanalyse er blevet gennemført for Kommissionens forslag til et direktiv om beskyttelse af grundvand mod forurening. De to trin var:
A two-stage impact assessment was been carried out for the Commission’s proposal for a directive to protect groundwater against pollution.
En kort foreløbig analyse udført i januar 2003, som fastslog de vigtigste mål med forslaget, samt de nøglepunkter, der skulle overvejes som del af en udvidet konsekvensanalyse, og
A short preliminary assessment, carried out in January 2003 that identified the main objectives of the proposal and the key issues to be considered as part of an extended impact assessment, and
En udvidet analyse udarbejdet gennem høring af andre Kommissionsafdelinger, medlemslandene og interesserede parter i løbet af perioden januar-april 2003.
An extended assessment developed through consultation of other Commission departments, Member States and stakeholders during the period January-April 2003.
Konsekvensanalysen undersøger hovedtrækkene i det påtænkte Grundvandsdirektiv.
The impact assessment examines the main features of the proposed Groundwater Directive.
Især vurderer den mulighederne for evaluering af grundvandsforekomsters kemiske tilstand og for at identificere og vende væsentlige, vedvarende opadgående tendenser i koncentrationerne af forurenende stoffer.
In particular, it assesses the options for evaluating the chemical status of bodies of groundwater and for identifying and reversing significant upward trends in the concentrations of pollutants.
Den vurderer også foranstaltninger til forebyggelse og kontrol af grundvand fra punktvise og diffuse forureningskilder.
It also assesses measures to prevent and control groundwater from point and diffuse sources of pollution.
Denne udvidede konsekvensanalyse drejede sig kun om de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter af forslaget og forudsatte, at beslægtede direktiver (se § 2.2.2) er eller vil blive fuldt implementeret.
This extended impact assessment addressed only the economic, social and environmental aspects of the proposal and assumed that related Directives (see § 2.2.2) are, or will be, fully implemented.
Den beskriver forskellige mulige valg, herunder valg, der enten er truffet eller er under overvejelse.
It describes various options including the choices which have either been made or which are being considered.
Den behandler også omkostningerne og fordelene ved hver valgmulighed.
It also considers the costs and benefits of each option.
CIS-Arbejdsgruppen vedrørende grundvand
The CIS Working Group on Groundwater
EU-medlemslandene, Norge og EU-Kommissionen har i fællesskab udviklet en fælles strategi for støtte til implementeringen af Vandrammedirektivet. Dette direktiv fastlægger rammerne for EU’s handlinger på vandpolitikområdet (i det følgende omtalt som den Fælles Implementerings Strategi (CIS) for Vandrammedirektivet18).
EU Member States, Norway and the European Commission have jointly developed a common strategy for supporting the implementation of the Water Framework Directive.
Hovedsigtet med denne strategi er at sikre en sammenhængende og harmonisk implementering af direktivet ved afklaring af et antal metodiske spørgsmål, således at der opnås en fælles forståelse af Vandrammedirektivets tekniske og videnskabelige konsekvenser.
The main aim of this strategy is to ensure the coherent and harmonious implementation of the directive through the clarification of a number of methodological questions enabling a common understanding to be reached on the technical and scientific implications of the Water Framework Directive.
Inden for disse rammer gennemfører arbejdsgrupper eller ad hoc ekspertgrupper aktiviteter under en Strategisk Koordinations-Gruppes (SKG) paraply; denne er sammensat af medlemslandene og repræsentanter for de interesserede parters organisationer under tilsyn fra Kommissionen og EU’s vanddirektører (Fig. 6).
In this framework, working groups or ad hoc expert groups carry out activities under the umbrella of a Strategic Coordination Group (SCG) composed of Member States and representatives of stakeholder organisations under the supervision of the Commission and EU Water Directors (Figure 6).
Vanddirektører
Water Directors
Styring af implementeringsprocessen Formand: Formandskabet, Med-formand: Kommissionen
Steering of implementation process Chair: Presidency, Co -chair, Commission
Strategisk Koordinationsgruppe Koordinering af arbejdsprogram Formand: Kommissionen
Strategic Steering Group“WFD and Agriculture“Chair: FR, UK and Commission
Skrivegrupper “Miljømål/Undtagelser/økonomi”Formand: Kommissionen og DK
Drafting Group“Objectives/Exemptions/Economics“Chair: Commission and DK
Arbejdsgruppe A“Økologisk tilstand”Formand: JRC, DE og UK
Working Group A“Ecological Status“Chair: JRC, DE and UK
Arbejdsgruppe F“Oversvømmelser”Formand: Kommissionen
Working Group F“Floods“Chair: Commission
“GIS” Ekspert Netværk
“GIS” Expert Network
Arbejdsgruppe C “Grundvand”Formand: Kommissionen og AT
Working Group C “Groundwater”Chair: Commission and AT
Arbejdsgruppe E “Prioriterede stoff er”Formand: Kommissionen
Working Group E “Priority Substances”Chair: Commission
“Kemisk overvågning”
“Chemical Monitoring”
Interessenter, NGO’er, Forskere, Eksperter, etc.
Stakeholders, NGO’s, Researchers, Experts, etc.
EU Arbejdsgruppe om Grundvand (ARBEJDSGRUPPE C)
EU Groundwater Working Group (WG C)
PLENAR ARBEJDSGRUPPE CFormand: Kommissionen Næstformand: AT
STRATEGIC CO -ORDINATION GROUP
Interessentforum Vandmangel & Tørke VRD og Landbrug Styregruppe
PLENARY WG CCHAIR: COMCO-CHAIR: AT
Arealanvendelse & Grundvand Formand: Kommissionen Overholdelse & Forureningstendenser Formand: FR, NL, AT, UK Risikovurdering Formand: AT, WATCH, NICOLE
WFD & Agriculture Steering group Stakeholder Forum Water scarcity & droughts Risk Assessment Lead: AT, WATCH, NICOLE
Inden for disse rammer blev der nedsat en teknisk Arbejdsgruppe vedrørende Grundvand.
Within this framework a technical Working Group on Groundwater was established.
Det oprindelige sigte med gruppen var at bistå EU-Kommissionen i den udviklende fase af forslaget til et nyt grundvandsdirektiv, som fandt sted i 20022004.
Its original mission was to help the European Commission in the development phase of the Groundwater Directive proposal, which took place in 2002-2004.
Gruppens formål udvikledes til at udveksle oplysninger og erfaringer om grundvandsspørgsmål, således som de har relation til VRD (f.eks. karakterisering, risikovurdering, overvågning, kemisk tilstand og tendenser, foranstaltningsprogrammer).
The aim of the group then evolved in exchange of information and experiences on groundwater issues as they related to the WFD (e.g. characterisation, risk assessment, monitoring, chemical status and trends, programmes of measures).
Medlemmerne af arbejdsgruppen deler oplysninger og erfaringer via forskellige midler såsom seminarer, tekniske rapporter og vejledende dokumenter, der samler deltagernes erfaringer.
The members of the working group share information and experiences via different means such as workshops, technical reports and guidance documents which gather participants’ experiences.
Arbejdsgruppens 2. fase (2004-2006) var vellykket og resulterede i offentliggørelsen af tre tekniske rapporter (se nedenfor).
The second phase of the working group (20042006) was successful and resulted in the publication of three technical reports (see below).
Arbejdsgruppen vedrørende Grundvand er nu på vej ind i sin 3. periode (2007-2009).
The Working Group on Groundwater is now entering its third period (2007-2009).
Målet er at fokusere på implementering af det nye Grundvandsdirektiv og grundvandselementerne i VRD, hvor man især overvåger udarbejdelsen af den første vandplan.
The aim is to focus on implementing the new Groundwater Directive and the groundwater elements of the WFD, in particular monitoring and the preparation of the first River Basin Management Plan.
Den politiske forhandling
The political negotiation
I kølvandet på Kommissionens forslag blev der udsendt meningsmålingsskemaer af Regionsudvalget i december 2003 og af EU’s Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget i marts 2004.
Following the Commission’s proposal opinion papers were issued by the Committee of the Regions in December 2003 and by the European Economic and Social Committee and Committee of the Regions in March 2004.
På grund af valg til Europa-Parlamentet (EP) kunne første behandling ikke afsluttes i 2004, og debatten startede igen i det nye parlament (2004-2009) med en ny rapporteur, Fru Krista Klass, som det lykkedes at få den første behandling vedtaget i april 2005.
Owing to European Parliament (EP) elections, the first reading could not be completed in 2004 and the debate started again under the new EP (20042009) with a new Rapporteur, Mrs. Krista Klass, who managed to have the first reading adopted in April 2005.
En politisk aftale blev derefter nået i Rådet i juni 2005, efterfulgt af vedtagelsen (med kvalificeret flertal) af en fælles holdning i januar 2006.
A political agreement was then reached at Council in June 2005, followed up by the adoption of a common position by qualified majority in January 2006.
Anden behandling blev vedtaget af Europa-Parlamentet i juni 2006.
The second reading was adopted by the European Parliament in June 2006.
Rådets reaktion på den anden behandling blev vedtaget i september 2006, hvorved vejen var åbnet for forligsforhandlinger - idet der var visse ændringer, som Rådet ikke kunne acceptere (for yderligere detaljer om de politiske drøftelser, se Kommissionens meddelelse og udtalelse på europa-hjemmesiden)18.
The Council response to the second reading was adopted in September 2006, opening the way to conciliation negotiations as some amendments could not be accepted by Council (for more details on the political discussions, see the Commission’s communication and opinion on the europa website).
Efter langstrakte forhandlinger mellem Europa-Parlamentet og Rådet blev der indgået et forlig i oktober 2006.
Following long negotiation between the European Parliament and the Council, an agreement was reached in conciliation in October 2006.
Nøglepunkterne under forhandlingerne drejede sig om spørgsmålet om ”ingen forringelse af grundvandskvaliteten” og forholdet til EU’s lovgivning om nitratforurening af vand.
Key issues in the negotiations concerned the question of ‘no deterioration of groundwater quality’ and the relationship with EU legislation on water pollution by nitrates.
Forliget gjorde det muligt at nå et kompromis, som fastlægger klare krav til forhindring af en forringelse af grundvandets tilstand og fastsætter en kvalitetsstandard på 50 mg/l for nitrat som et af kriterierne for ”god kemisk tilstand” til opnåelse senest i 2015.
The conciliation enabled a compromise to be reached which establishes clear requirements to prevent any deterioration of groundwater status and sets a nitrates standard of 50 mg/l as one of the criteria for good chemical status to be achieved by 2015.
Den bevarer også nitratdirektivet uændret.
It also keeps the Nitrates Directive unchanged.
Det nye direktiv blev formelt vedtaget i december 2006.
The new directive was formally adopted in December 2006.
1 miljømål for grundvandets kemiske tilstand og sikrer kontinuitet med det oprindelige Grundvandsdirektiv af 1980 om be- skyttelse af grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer, indtil dette ophæves i henhold til VRD ved udgangen af 2013.
It complements the Water Framework Directive by clearly establishing environmental objectives for groundwater chemical status and ensures continuity with the original 1980 Groundwater Directive on the protection of groundwater against pollution caused by dangerous substances until it is repealed under the WFD by the end of 2013.
Det nye Grundvandsdirektiv4 (GVD) fastlægger en ordning, der fastsætter kvalitetsstandarder for vand under jorden og introducerer foranstaltninger til forebyggelse eller begrænsning af tilledning af forurenende stoffer til grundvandet.
The new Groundwater Directive (GWD) establishes a regime which sets underground water quality standards and introduces measures to prevent or limit inputs of pollutants into groundwater.
Direktivet fastsætter kvalitetskriterier, der tager højde for lokale karakteristika og gør det muligt at indføre yderligere forbedringer på grundlag af overvågningsdata og nyt videnskabeligt kendskab.
The directive establishes quality criteria that take into account local characteristics and allows for further improvements to be made based on monitoring data and new scientific knowledge.
Direktivet repræsenterer således et forholdsmæssigt og videnskabeligt forsvarlig svar på Vandrammedirektivets krav som det relaterer til vurderinger af grundvands kemiske tilstand samt identifikation og vending af væsentlige, vedvarende opadgående tendenser i koncentrationer af forurenende stoffer.
The directive thus represents a proportionate and scientifically sound response to the requirements of the Water Framework Directive (WFD) as it relates to assessments on chemical status of groundwater and the identification and reversal of significant and sustained upward trends in pollutant concentrations.
Medlemslandene skal fastsætte kvalitetsstandarderne (tærskelværdier) på det mest hensigtsmæssige niveau og tage hensyn til lokale eller regionale forhold. Idet det supplerer VRD, fordrer Grundvandsdirektivet at:
Member States will have to establish the standards (threshold values) at the most appropriate level and take into account local or regional conditions.
■ grundvandstærskelværdier (kvalitetsstandarder) skal være fastsat af medlemslandene senest ved udgangen af 2008,
■ groundwater threshold values (quality standards) be established by Member States by the end of 2008;
■ der skal gennemføres undersøgelser af forureningstendenser ved hjælp af forhåndenværende data og overvågningsdata, som er obligatoriske i henhold til VRD (omtalt som ”baseline-niveau” data indhentet i 2007-2008),
■ pollution trend studies be carried out using existing data and monitoring data which are mandatory under the WFD (referred to as “baseline level” data obtained in 2007-2008);
■ foranstaltninger til forebyggelse eller begrænsning af udledningen af forurenende stoffer i grundvandet skal være på plads, således at miljømålene i VRD er nået senest 2015,
■ measures to prevent or limit inputs of pollutants into groundwater be operational so that WFD environmental objectives can be achieved by 2015;
■ revurderinger af direktivets tekniske bestemmelser skal udføres i 2013 og derefter hvert 6. år,
■ reviews of the technical provisions of the directive be carried out in 2013 and every six years thereafter;
■ overholdelse af kriterierne for god kemisk tilstand (på grundlag af EU’s normer for nitrater og pesticider og af de af medlemslandene fastsatte tærskelværdier) skal være opnået senest ved udgangen af 2015.
■ compliance with good chemical status criteria (based on EU standards of nitrates and pesticides and on threshold values established by Member States) be achieved by the end of 2015.
God kemisk tilstand
Good chemical status
Definitionen på god kemisk tilstand er anført i VRD.
The definition of good chemical status is given in the WFD.
I denne sammenhæng er over hol delses ordningen baseret på kvalitetsmål (overholdelse af relevante standarder, ingen saltvandsindtrængning), der skal være nået senest ved udgangen af 2015.
In this context, the compliance regime is based on quality objectives (compliance to relevant standards, no saline intrusion) that have to be achieved by the end of 2015.
Fastsættelsen af kriterier for god kemisk tilstand var et af elementerne i mandatet i art. 17 i VRD, som skulle fastsættes i det nye Grundvandsdirektiv.
The establishment of good chemical status criteria was one of the elements of the mandate of Article 17 of the WFD which had to be set in the new Groundwater Directive.
Den valgte retning er baseret på overholdelse af grundvandskvalitetsstandarder for hele EU (nitrater og pesticider), som styrker de overordnede direktiver.
The direction chosen is based on compliance with EU-wide groundwater quality standards (nitrates and pesticides) which reinforce the parent directives.
Med hensyn til andre forurenende stoffer, så blev vedtagelsen af talværdier på fællesskabsplan ikke anset for en bæredygtig løsning - i betragtning af den store naturlige variation af stofferne i grundvand (afhængig af hydrogeologiske forhold, baggrundsniveauer, de forurenende stoffers veje, samt samspil med forskellige miljøafsnit).
Regarding other pollutants, the adoption of numerical values at community level was not considered to be a viable option, considering the high natural variability of substances in groundwater (depending upon hydrogeological conditions, background levels, pollutant pathways, and interactions with different environmental compartments).
Desuden bør styringen af grundvandsforureningen fokusere på de faktiske risici, der er konstateret ved analysen af påvirkninger og effekter i henhold til art. 5 i VRD.
In addition, the management of groundwater pollution should focus on actual risks identified by the analysis of pressures and impacts under Article 5 of the WFD.
Følgelig anmoder ordningen i det nye direktiv medlemslandene om at fastsætte deres egne grundvandskvalitetsstandarder (omtalt som “tærskelværdier”), idet de tager hensyn til konstaterede risici og den oversigt over stoffer, der er anført i Bilag II til direktivet. Der bør fastsættes tærskelværdier for alle forurenende stoffer, der karakteriserer grundvandsforekomster som værende i risiko for ikke at kunne opnå målet om ”god kemisk tilstand”, og dette bør ske på det mest hensigtsmæssige niveau, dvs. det nationale, vandområdedistrikt eller grundvandsforekomst.
Consequently, the regime of the new directive requests Member States to establish their own groundwater quality standards (referred to as “threshold values”), taking identified risks into account and the list of substances given in Annex II of the directive.
stoffer bliver overvejet (i tilfælde af, at der identificeres nye risici) eller at stoffer slettes (i tilfælde af, at tidligere identificerede risici ikke længere eksisterer).
Let us note that the list of threshold values established by Member States may be prone to regular reviews within the river basin management planning framework, which may lead to additional substances being considered (in case of new identified risks) or the deletion of substances (in case formerly identified risks no longer exist).
Med hensyn til overholdelse vil vurderingen blive baseret på en sammenholdelse af overvågningsdata med numeriske standardværdier (grundvandskvalitetsstandarder for hele EU og/eller tærskelværdier).
Regarding compliance, evaluation will be based on a comparison of monitoring data with numerical standard values (EUwide groundwater quality standards and/or threshold values).
I princippet vil ingen grundvandsforekomst få lov til at over skride disse standardværdier.
In principle no groundwater body will be allowed to exceed these standard values.