natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette nye forhold udviklede sig yderligere under topmødet mellem EU og USA i Madrid i december 1995, hvor parterne blev enige om at samarbejde nærmere om en lang række emner, herunder bekæmpelse af narkotikahandelen og den internationale kriminalitet.
This new relationship was further extended at the EU-US summit in Madrid in December 1995, where both sides agreed to cooperate more closely on a wide range of issues, including combating the drugs trade and international crime.
Regeringskonferencen, som udarbejdede Amsterdam-traktaten, indførte en række ændringer, som skal gøre FUSP mere synlig og sammenhængende. EU's politiske analyser skal foretages i en fælles planlægningsenhed, og der vil blive udnævnt en højtstående repræsentant for FUSP, når traktaten er trådt i kraft.
The Intergovernmental Conference which drew up the Treaty of Amsterdam made a number of changes which should improve the visibility and coherence of the CFSP: a joint planning body (the Political Committee) will be set up to provide a political analysis of situations and a High Representative for the CFSP will be appointed once the Treaty enters into force.
Det er allerede blevet fremhævet, at en anden fornyelse er fælles strategier. Der er dog kun tale om beskedne forbedringer, og EU må gå endnu videre for klart at udtrykke sine fælles interesser og udtale sig med én stemme på den internationale scene.
As already mentioned, the common strategies represent a further innovation but these are only modest improvements and the Union will have to do more if it is to articulate clearly its common interests and speak with a single voice on the international stage.
På de områder, hvor FUSP har vist sig ikke at være tilstrækkelig effektiv, f.eks. i det tidl igere Jugoslavien, skyldes det i vidt omfang manglen på reelle fremskridt i integrationen af EU's økonomiske politik og udenrigspolitik.
Where the CFSP has not appeared to be wholly effective (for example, in the former Yugoslavia), much can be explained by the lack of substantial progress in integrating the EU's political and economic foreign policies.
EU har her spillet en afgørende rolle.
The role of the EU was decisive in this context.
SPØRGSMÅL OG SVAR Hvordan er EU's forhold til resten af verden?
QUESTIONS AND ANSWERS How does the European Union relate to the world?
EU står for mange forskellige ting.
The European Union means many things to many people.
Nogle mener, det bliver sværere og sværere at se skoven for bare træer.
Some feel that it is increasingly difficult to see the wood for the trees.
Hvilket præcist formål skal EU tjene nu?
What is the purpose of the European Union today?
Måske ønsker De at vide, hvilke praktiske fordele EU frembyder for Dem personligt!
Perhaps you would like to know how the Union bene­fits you personally in practical terms.
Formålet med denne brochure, som er en del af en serie, er at give præcise svar på de spørgsmål, der oftest bliver stillet.
This booklet is one of a series which seeks to give succinct answers to the most frequently asked questions.
Måske ønsker De at vide, hvilke praktiske fordele EU frembyder for Dem personligt.
Perhaps you would like to know how the Union benefits you personally in practical terms.
Repræsentation i Danmark
Representation in Ireland 18 Dawson Street, Dublin 2 ­ Tel. (1 ) 662 5113
Hojbrohus, Østergade 61 Postboks 144 DK-1004 Kobenhavn K Tlf. 33 14 41 40
Representation in the United Kingdom Jean Monnet House, 8 Storey's Gate, London SWIP 3AT ­ Tel. (1 71) 973 1992
Kontoret i Danmark
Representation in Scotland 9 Alva Street, Edinburgh EH2 4PH­Tel. (131) 225 2058
Europa­Kommissionen og Europa­Parlamentet har ligeledes kontorer i de øvrige EU­lancle.
2300 M Streel, NW, Suite 707, Washington DC 20037 ­ Tel.
Europa­Kommisionen har også delegalioner i andre dele af verden.
(202) 862 9500 305 East 47th Street, 3 Dag Hammarskjöld Plaza, New York, NY 10017 ­Tel. (21 2) 371 3804
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER k Clip **
The European Commission also has delegations in other parts of the world.
HVORDAN FUNGERER DEN EUROPÆISKE UNION?
HOW DOES THE EUROPEAN UNION WORK?
Anden udgave ro O)
Second edition
På Internet fås en mængde andre oplysninger om EU via Europa­serveren (http://europa.eu.int).
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Manuskript afsluttet i november 1997
Manuscript completed in November 1997
Omslag: »Fred, velstand og solidaritet—det er EU's hovedformål« af Muriel Oleili, Paris Tegninger af Marten Wollerink, Rijswijk, Nederlandene Udgiver: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1998
Cover: 'Peace, prosperity, solidarity — the EU's chief purpose' by Muriel Otelli, Paris Cartoons: Marten Wolterink, Rijswijk, the Netherlands Publisher: Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1998
TRYKT ΡΛ KLORFRIT BLEGET PAPIR
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
Hvordan opstod EU?
What are the origins of the European Union?
Er de europæiske integrationsforsog altid blevet kronet med held?
Have attempts at European integration always been successful?
Hvilke traktater bygger EU på?
Union is based?
Hvilke EU-JnstitutJoner findes der i dag?
What are the European Union's institutions today?
Hvad har den europæiske fælles akt og Maastrichttraktaten betydet?
What did the Single European Act and the Maastricht Treaty contribute?
Hvordan ændres traktaterne?
How are the Treaties revised?
Hvad nyt er der i Amsterdam-traktaten?
What has the Amsterdam Treaty contributed?
Hvor mange medlemmer vil EU have på lang sigt?
How many members might the European Union eventually have?
Hvordan fungerer EU-institutionerne?
How do the institutions of the European Union work?
Hvordan er rollefordelingen mellem EU-institutionerne?
What are the roles of the various Community institutions?
Hvordan lovgives der i EU?
How does the European Union make laws?
Hvilke former for EU-lovgivning opereres der med?
What forms do Community laws take?
Hvad kan EU gøre, og hvad kan det ikke gøre?
What can the European Union do and what can it not do?
Hvad forstås der ved nærhedsprincippet?
What exactly is subsidiarity?
Hvad kan EU gøre for at opfylde målsætningen om bedre lovgivning?
What can the European Union do to make better laws?
Hvor stort er EU's budget, og hvilke rammer er det underlagt?
How big is the Community budget, and how is it supervised?
Hvad bruges EU's midler til?
How is the Community budget spent?
Hvad bruges de resterende 20 % af budgettet til?
What is the remaining 20 % of the budget spent on?
Hvor stor en del af EU's budget går til EU-institutionerne selv?
What percentage of the Community budget is taken up by Europe's institutions?
Hvem kontrollerer EU's årsbudget?
Who supervises the Community's annual budget?
Er det rigtigt, og hvilke foranstaltninger er der truffet for at forebygge bedrageri?
What truth is there in this, and what has been done to prevent it?
De en Europæiske Union (EU) opfattes på mange forskellige måder.
ΛβΒπΓτβτΤ A τ he European Union means many things to many people.
For mange mennesker har den en central placering i den indsats, der er gjort i de sidste 50 år for at bevare freden på et kontinent, der tidligere var hjemsøgt af rivalisering og mistænksomhed. Andre beklager imidlertid dens politiske impotens på den internationale scene og »manglen på Europa«, når det drejer sig om at løse de problemer, vore samfund står over for i dag. Atter andre kritiserer Bruxelles for at blande sig i anliggender, som ikke vedkommer EU.
For some it has been at the core of efforts to help maintain peace over the past 50 years in a continent which in the past has been riven by rivalry and suspicion.
Hvis man går bag om debatterne og lidenskaberne, hvordan forholder det sig da reeltä Hvilket præcist formål tjener Den Europæiske Union i dag?
Beyond the debates and passions, what is it really about? What exactly is the point of the European Union today?
Hvordan fungerer den?
How does it work?
I hvilke henseender vedrører den os alle?
How does it concern us all?
Formålet med denne brochure er at give enkle og præcise svar på de oftest stillede spørgsmål i form af en gennemgang af et bestemt aspekt af Den Europæiske Union, nemlig dens institutioner og dens budget.
This booklet attempts to give simple, precise answers to the most frequently asked questions, by looking at two particular aspects of the European Union: its institutions and its budget.
EU's historie og målsætninger
The origins and aims of the European Union
Den mest direkte forløber for vore dages EU var Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), som blev oprettet i 1952.
set up in 1952.
I modsætning til hvad der var tilfældet i de andre organisationer, var det udtrykkelige mål for de seks lande, der grundlagde EKSF - Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourg og Nederlandene - at skabe et grundlag for større europæisk integration ved at samle hele deres kul- og stålproduktion, der på daværende tidspunkt var af stor strategisk betydning, under en fælles organisation, hvilket blev anset for at være den bedste garanti for varig fred i Europa.
Unlike these other organisations, its six founder members — Belgium, the Federal Republic of Germany, France, Italy, Luxembourg and the Netherlands — quite consciously sought to sow the seeds of greater European integration: pooling their production of coal and steel (products which then had great strategic importance) under a common organisation was perceived as the best guarantee of a lasting peace in Europe.
Bestræbelserne på at skabe europæisk enhed gennem økonomisk integration blev yderligere styrket, da de seks grundlæggerlande i marts 1957 blev enige om at oprette Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) og Det Europæiske Økonomiske Fælles skab (EØF), som normalt kaldes Romtraktaterne. traktaterne.
This adherence to the goal of Euro pean unity through economic integration was further enhanced by these six agreeing, in March 1957, the terms of the European Atomic Energy Community (EAEC, better known as Euratom) and the European Economic Community (EEC), in what are generally known as the Treaties of Rome.
Som led i bestræbelserne på at nå dette mål blev der oprettet en række organisationer med forskelligt sigte.
A number of different organisations, with different priorities, were established in order to realise this goal.
Europarådet blev således oprettet i 1949 med henblik på at fremme det politiske samarbejde mellem de euro pæiske lande, medens NATO (North Atlantic Treaty Organisation) og Vestunionen (WEU) fokuserede på militære og sikkerhedsmæssige spørgsmål.
Thus, the Council of Europe was founded in 1949 in order to encourage political cooperation between the countries of Europe. The North Atlantic Treaty Organisation (NATO) and the Western European Union (WEU), on the other hand, focused on military and security issues.
Disse tre Fællesskaber - EKSF, Euratom og EØF - er stadig kernen i vore dages EU.
These three Communities — ECSC, Euratom and the EEC — are still at the heart of today's European Union.
De grundlæggende traktater er senere blevet revideret, uddybet og suppleret, sådan som det f.eks. er sket i Maastricht og senest i Amsterdam.
The treaties which founded them have since been revised and extended as, for example, at Maastricht, or more recently at Amsterdam.
De tre Fællesskabers medlemsstater er dermed blevet samlet inden for en institutionel enhedsramme kaldet Den Europæiske Union.
The Member States of these Communities are thus gathered within a single institutional framework called the European Union.
Hovedformålet med EU - eller rettere med EU's forløbere i 1950'erne -var at skabe fred og velstand efter anden verdenskrigs ødelæggelser.
The creation of the EU — or rather the different Communities which preceded it in the 1950s — was principally motivated by the quest for peace and prosperity after the destruction caused by the Second World War.
I årenes lob har det vist sig nødvendigt at samarbejde på endnu flere områder for at lose fælles problemer, som landene ikke længere kan klare enkeltvis.
Over the years, it became necessary to cooperate in more and more different areas in order to address common problems that countries are no longer in a position to solve alone.
Er de europæiske integrationsforsøg altid blevet kronet med held?
Have attempts at European integration always been successful?
Den europæiske integrationsproces er således ikke lineær, men har under vejs oplevet fiasko, tilbagegang og kuldsejlede planer.
European integration has thus grown out of failures, U-turns, and projects which were ahead of their time.
Integrationsprocessen bygger hovedsagelig på den politiske vilje i medlemsstaterne, som med enstemmighed gennem traktat ændringer træffer beslutning om de skridt, der skal tages i fællesskab på vejen hen ¡mod europæisk integration. tion.
It basically rests on the political will of the Member States which decide unanimously, by revising the Treaties, the steps to take together on the path to European integration.
Den europæiske integration er derfor i sagens natur længere fremme på nogle områder end på andre, og det er baggrunden for EU's nuværende komplekse struktur.
European integration is thus more advanced in some areas than in others, which explains the complex structure of the European Union in its current form.
For eksempel blev der, da den økonomiske integration blev påbegyndt i 1950'erne, også gjort forsøg på at ind føre mere politiske elementer, som f.eks. den plan om et europæisk forsvarsfællesskab, som den franske regering lancerede i 1950.
For instance, while economic integration was being put into place in the 1950s, attempts were also being made to introduce more political elements, such as the plan to set up a European Defence Community, launched by the French Government in 1950.
Planen måtte imidlertid opgives, selv om de øvrige europæiske partnere tilsluttede sig den, da den franske nationalforsamling i 1954 nægtede at godkende den.
However, while this was accepted by its European partners, it had to be abandoned when the French National Assembly rejected it in 1954.
Traktaten om Den Europæiske Union, i daglig tale kaldet Maastricht-traktaten, skaber en juridisk enhedsramme for de tre Fællesskabet' (EKSF, Eura tom, EØF), som blev oprettet i 1950'erne.
The Treaty on European Union, generally called the Maastricht Treaty, gives a single legal framework to the three European Communities (ECSC, Euratom, EEC), the origins of which go back to the 1950s.
Det næste større forsøg blev gjort i begyndelsen af 1960'erne, da de seks grundlæggerlande pålagde et udvalg at fremsætte forslag til et politisk charter om en »sammenslutning mellem de europæiske folk«, de såkaldte Fou-chet-planer.
The second major attempt was made in the early 1960s when the six founder countries instructed a committee to formulate a political charter for 'the union of their peoples'.
Disse planer tog især sigte på et tættere samarbejde mellem de europæiske lande på det udenrigsog sikkerhedspolitiske område, men projektet kuldsejlede.
These proposals, known as the 'Fouchet plans', were designed to establish greater cooperation between the countries of Europe on foreign and security policy. However, they ran aground.
Blandt disse tre Fællesskaber har Det Europæiske Økonomiske Fællesskab altid indtaget en særstilling: Det har gradvis suppleret den rent økonomiske målsætning-virkeliggørelsen af et stort fælles marked - med relevante sektorpolitikker, således på det sociale område, miljøområdet og udvikling af ugunstigt stillede regioner.
Of these three Communities, the Euro pean Economic Community has always occupied a special place: it has increasingly accompanied its purely economic objective — the achievement of a large common market — with complementary sectoral policies such as social and environmental policies or the development of disadvantaged regions.
For at tage højde for denne spredning i fælleskabsopgaveme er det i Maastricht traktaten fastlagt, at Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) fremover skal benævnes »Det Europæiske Fællesskab« (EF).
In order to take account of this diversification of Community tasks, the Maastricht Treaty decided to formally rename the EEC: in future, it would be known simply as the European Community (EC).
På topmødet i Haag i 1969 gjorde stats- og regeringscheferne fra de daværende seks EF-medlemslande et nyt forsøg på at styrke de indbyrdes forbindelser med et forslag om oprettelse af en økonomisk og monetær union og indførelse af en fælles uden rigspolitik.
At the Hague Summit in 1969, the Heads of State or Government of the six countries which then made up the European Communities again tried to strengthen their ties by envisaging an economic and monetary union and establishing a common foreign policy.
Det var også på den tid, at udtrykket »Europæisk Union« hørtes for første gang.
It was also around this time that the term 'European Union' first emerged.
Disse ambitiøse planer var for kontroversielle og blev helt opgivet på grund af 1970'ernes økonomiske kriser.
These ambitious projects came up against the political controversies and the economic and financial crises of the 1970s.
De udmøntedes dog i et mere beskedent instrument, nemlig det europæiske monetære system (EMS), og i kimen til en fælles uden rigspolitik - Det Europæiske Politiske Samarbejde (EPS). Det var imidlertid forst med Maastrichttraktaten i
More modestly, they gave birth to the European Monetary System (EMS) and to an embryo of common foreign policy known as European political cooperation.
Hvilke EU-institutioner findes der i dag?
What are the European Union's institutions today?
Maastrichttraktaten har tilføjet endnu to søjler til Den Europæiske Union, som vedrører samarbejdet inden for følsomme områder - for så vidt angår staternes suverænitet -, hvor medlemsstaterne har ønsket en mindre grad af politisk integration: Det drejer sig dels om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og dels om samarbejdet om retlige og indre anliggender. gender.
The three original European Commu­nities thus constitute what is com­monly called the 'first pillar' of the European Union or the 'Community pillar', which has a high degree of integration between the Member States.
Amsterdamtraktaten har ikke ændret den i Maastricht fastlagte søjlestruktur, men har revideret nogle af de bestemmelser, der gælder for de enkelte sojler.
The Maastricht Treaty also added two other pillars to the European Union, covering areas which are sensitive in terms of national sovereignty, where the Member States have wished a lower degree of political integration: one concerns the common foreign and security policy (CFSP) and the other covers cooperation on justice and home affairs.
EU-bygningens top udgøres af Det Europæiske Råd, som mindst en gang hvert halve år samler stats- og regeringscheferne fra de 15 EU-lande samt formanden for Europa-Kommissionen.
At the top of the European Union edi­fice there is the European Council, held at least once every six months, which brings together the Heads of State or Government of the 15 countries of the Union and the Presi­dent of the European Commission.
De daglige opgaver, der er overladt Unionen, varetages imidlertid af de fem EU-institutioner: Europa-Parlamentet, Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Domstolen og Revisionsretten.
However, the day-to-day running of the Union's tasks is carried out by the five Community institutions, each with its own role: the European Parlia­ment, the Council, the European Commission, the Court of Justice and the Court of Auditors.
Endvidere er der Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget, som begge har rådgivende karakter og skal høres i bestemte spørgsmål.
There also exists, at Community level, an Econ­omic and Social Committee and a Committee of the Regions, which give advisory opinions.
Europa-Kommissionen har i kraft af sin rolle og sine ansvarsområder en central rolle i EU's beslutningsproces.
The Amsterdam Treaty revised the provisions of the Maastricht Treaty without changing the pillar structure decided at Maastricht.
DEN EUROPÆISKE UNION Amsterdamtraktaten (1997)
EUROPEAN UNION Amsterdam Treaty (1997)
1. søjle
First pillar
3. søjle
Third pillar
EU's tre søjler
The three pillars of the European Union
Formanden udpeges af stats- og regeringscheferne i Det Europæiske Råd efter høring af Europa-Parlamentet.
The President is chosen by the Heads of State or Government meeting in the European Council after consulting the European Parliament.
De øvrige kommissionsmedlemmer udpeges af de 15 medlemsstater i samråd med den kommende formand.
The other members of the Commission are designated by the 15 national governments in consultation with the incoming President.
Den nye Kommission skal dernæst godkendes af Europa-Parlamentet.
The European Parliament then votes on whether to approve the new Commission.
Sammensætning: kollegium bestående af 20 Europa-kommissærer med kollektivt ansvar.
Composition: 20 European Commissioners, taking collective decisions.
Medlemmer: Sir Leon Brittan (Det Forenede Kongerige), Manuel Marin (Spanien), Martin Bangemann (Tyskland), Karel Van Miert (Belgien), Hans van den Broek (Nederlandene), João de Deus Pinheiro (Portugal), Pádraig Flynn (Irland), Marcelino Oreja (Spanien), Anita Gradin (Sverige), Edith Cresson (Frankrig), Ritt Bjerregaard (Danmark), Monika Wulf-Mathies (Tyskland), Neil Kinnock (Det Forenede Kongerige), Mario Monti (Italien), Franz Fischler (Østrig), Emma Bonino (Italien), Yves-Thibault de Silguy (Frankrig), Erkki Liikanen (Finland), Christos Papoutsis (Grækenland).
Members: Sir Leon Brittan (British), Manuel Marin (Spanish), Martin Bangemann (German), Karel Van Miert (Belgian), Hans van den Broek (Dutch), João de Deus Pinheiro (Portuguese), Pádraig Flynn (Irish), Marcelino Oreja (Spanish), Anita Gradin (Swedish), Edith Cresson (French), Ritt Bjerregaard (Danish), Monika Wulf-Mathies (German), Neil Kinnock (British), Mario Monti (Italian), Franz Fischler (Austrian), Emma Bonino (Italian), Yves-Thibault de Silguy (French), Erkki Liikanen (Finnish), Christos Papoutsis (Greek).
Det er i Rådet for Den Europæiske Union, bedre kendt under navnet Ministerrådet, at medlemsstaterne forhandler og vedtager fællesskabslovgivningen.
It is at the level of the Council of the European Union, sometimes known as the Council of Ministers, that the Member States negotiate and adopt Community legislation.
Alt efter hvilke områder det drejer sig om, træffer Rådet afgørelse med kvalificeret flertal eller enstemmighed.
Depending on the subject, the Council decides either by qualified majority or unanimity.
Medlemmer: afhængigt af det behandlede emne, fagministrene fra de 15 medlemsstater Formandskab: fra den 1. juli 1996 går formandskabet på skift mellem medlemsstaterne i følgende rækkefølge: Irland, Nederlandene, Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Østrig, Tyskland, Finland, Portugal, Frankrig, Sverige, Belgien, Spanien, Danmark, Grækenland,
Presidency: from 1 July 1996, it rotates at six-monthly intervals in the following sequence: Ireland, the Netherlands, Luxembourg, the United Kingdom, Austri a, Germany, Finland, Portugal, France, Sweden, Belgium, Spain, Denmark, Greece and Italy.
Vægtning af medlemsstaternes stemmer i Rådet
Weighting of the Member States' votes in the Council
I forbindelse med kvalificerede flertalsafgørelser har Rådets medlemmer i henhold til traktaterne et bestemt antal stemmer i forhold til landenes indbyggertal: F.eks. har Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Italien hver 10 stemmer, medens Luxembourg har 2.
The way the qualified majority works is that each Member State of the European Union is allocated a certain number of votes by the Treaties, depending on its relative size: for example, Germany, France, . the United Kingdom and Italy each have 10 votes, compared with 2 for Luxembourg.
Til et kvalificeret flertal kræves mindst 62 stemmer.
For a decision to be adopted, it needs at least 62 votes.
For så vidt angår Europa-Parlamentet, der er et europæisk forum par excellence, er det unionsborgernes direkte taleror.
confidence between those with the highest level of responsibility in the governments of the Union.