natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Italien og Grækenland er de vigtigste lande inden for fiskeriet efter hvid tun i Middelhavet.
Greece and Italy are the main countries involved in the albacore fishery in the Mediterranean.
Franske notfartøjer, spanske kystflåder og sportsfiskere fanger også lejlighedsvis hvid tun.
French purse-seiners, Spanish coastal fleets and sport fishery, also occasionally catch albacore.
De indberettede fangster af hvid tun i Middelhavet er stadig små og har siden 1984 svinget mellem 2 000 og 4 000 t. De seneste oplysninger om fangsterne er meget ufuldstændige på grund af manglende indberetninger fra mange lande (herunder også EU-medlemsstater), hvilket gør det vanskeligt for ICCAT at foretage evalueringer af bestandene. Indtil nu er der da heller ikke gjort forsøg på at analysere situationen for denne bestand på grund af utilstrækkelige data.
Reported albacore catches in the Mediterranean are still small, fluctuating between 2 000 and 4 000 tonnes since 1984.
I Middelhavet har man fra gammel tid fanget sværdfisk med harpun og drivgarn.
Fishing has been carried out in the Mediterranean using harpoons and drift nets since ancient times.
Landingerne steg i perioden 1965-1972, stabiliserede sig mellem 1973 og 1977 for så igen at gå op i en periode og nåede 20 000 t i 1988.
Landings showed an upward trend from 1965 to 1972, stabilised between 1973 and 1977, and then resumed an upward trend reaching a peak of 20 000 tonnes in 1988.
Siden da er de indberettede landinger gået ned, og fra 1990 har de svinget mellem 12 000 og 16 000 t. De vigtigste lande inden for dette middelhavsfiskeri var i 1997 Italien (43 %), Marokko (33 %) og Spanien (7 %).
Since then, the reported landings have declined and since 1990 they have fluctuated between 12 000 and 16 000 tonnes. The biggest producers of swordfish in the Mediterranean Sea in 1997 were Italy (43 %), Morocco (33 %) and Spain (7 %).
De mest almindelige redskaber inden for dette fiskeri er nu langline eller drivgarn.
At present, long line and drift net are the main gears used.
Den ukendte situation for bestanden, den formodentligt høje udnyttelse (i betragtning af de meget store fangster på næsten 15 000 t inden for et lille område), de sandsynligvis store fangster af meget unge fisk og faresignaler fra fiskeriet giver anledning til alvorlig bekymring.
The unknown status of the stock, the probable high exploitation rate (taking into account the very large catch of nearly 15 000 tonnes taken in a small area), the probably large catch of very small fish and warning signs from the fishery are causes for serious concern.
En gennemgang af situationen for bestande i de enkelte områder viser tydeligt, at der over en årrække har været en drastisk nedgang i SSB og landingerne for næsten alle torskebestande, således som det er vist i figur 30 og 31.
The species-by-area review clearly indicates a drastically declining trend in SSB and landings over several years for almost all cod stocks, as shown in Figures 30 and 31.
Udviklingen for kulmule giver også anledning til alvorlig bekymring (figur 32).
The development for hake is also a matter for grave concern (Figure 32).
Tilsvarende tendenser gør sig også gældende for kumuleret SSB og landinger af vigtige rundfiskearter i Nordsøen (figur 33), vest for Skotland (figur 34) og i Det Irske Hav (figur 35).
Similar trends can also be seen for the cumulated SSB and landings of major roundfish species in the North Sea (Figure 33), west of Scotland (Figure 34) and the Irish Sea (Figure 35).
• næsten alle bestande af rundfisk er gået ned, og det nuværende fiskeri er i de fleste tilfælde ikke bæredygtigt
• almost all roundfish stocks have declined and the current harvest is in most cases not sustainable;
• flere bestande af fladfisk overudnyttes, men nogle er tæt på bæredygtige niveauer
• several flatfish stocks are harvested at excessively high levels but some are close to sustainable levels;
• situationen for de pelagiske arter og arter, der anvendes til industrielle formål, er bedre, men fiskeriet skal fastholdes på det nuværende niveau eller reduceres for at sikre bæredygtigheden
• pelagic species and species subject to fishing for industrial purposes are in better condition but harvest rates need to be maintained at current levels or reduced to secure sustainability;
• mange dybhavsarter viser tegn på overudnyttelse og nogle har måske nået kritiske niveauer
• several deep-sea species show signs of overexploitation and some might have reached critical levels;
Figur 1-29: Gydebiomasse, landinger og fiskeridødelighed pr. bestand og område
Figures 1-29: SSB, landings and fishing mortality by selected stocks and areas
Figur 30-35: Udvikling i gydebiomasse og landinger pr. fiskegruppe og område
Figures 30-35: Development of SSB and landings by fish groups and areas
Skema 1: Relative forskydninger i gydebiomasse, landinger og fiskeridødelighed for visse nøglearter pr. område.
Table 1: Relative changes in SSB, landings and fishing mortality for some key species, by area.
Rekruttering 2-årige og gydebiomasse
Recruitment age 2 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 4-7-årige en en
Landings and fishing mortality, age 47
Fiskeridødelighed 4-7-årige
Fishing mortality—Age 47
Rekruttering 1­årige og gydebiomasse
Recruitment, age 1 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 3­5­årige
Landings and fishing mortality age 35
Fiskeridødelighed 3-5-årige
_»_ Fishing mortality—age 35
Rekruttering 1­årige og gydebiomasse
Recruitment age 1 and SSB
Landinger
I Landings
Fiskeridødelighed 3-5-årige
Fishing mortality—age 35
Landinger og fiskeridødelighed 2­8­årige
Landings and fishing mortality age 2­8
Fiskeridødelighed 2-8-årige
Fishing mortality—age 2­8
Landinger og fiskeridødelighed 2­6­årige
Landings and fishing mortality age 2­6
Fiskeridødelighed 2-6-årige
^ Fishing mortality—age 2­6
Kuller Nordsøen og Skagerrak (IV+llla)
HAD_Nsea (IV + Illa)
Rekruttering O­årige og gydebiomasse
Recruitment age 0 and SSB
I Landinger
Landings
Fiskeridødelighed 2-6-årige
Fishing mortality—age 26
Grønbog — Den fælles fiskeripolitiks fremtid, bind II
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol. Il
Landinger og fiskeridødelighed 3­6­årige
Landings and fishing mortality age 36
Fiskeridødelighed 3-6-årige
Fishing mortality—age 36
Landinger og fiskeridødelighed 2­10­årige
Landings and fishing mortality age 2-10
™»^ Fiskeridødelighed 2-10-årige
Fishing mortality— age 2-10
Søtunge Nordsøen
SOL_North Sea
Rekruttering 1­årige og gydebiomasse nnmimnminiriiiimniinmni
Recruitment age 1 and SSB iiinmimnmininiiiimniinrnni
Rekruttering O­årige og gydebiomasse
HerJV Recruitment age 0 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 2­6­årige
Landings and fishing mortality, age 26
■ Landinger
Landings
Fiskeridødelighed 2-6-årige
*wM**mm Fishing mortality—age 26
Landinger og fiskeridødelighed 2­5­årige
Landings and fishing mortality, age 25
Fiskeridødelighed 2-5-årige
Fishing mortality—age 25
Landinger og fiskeridødelighed 2­4­årige
Landings and fishing mortality, age 24
Fiskeridødelighed 2-4-årige
—*™ Fishing mortality — age 24
Fiskeridødelighed 2-6-årige
-mm+mmm Fishing mortality—age 26
Landinger og fiskeridødelighed 2-4-årige
Landings and fishing mortality, age 24 co r*~
Fiskeridødelighed 2-4-årige
Fishing mortality—age 24
Rekruttering O­årige og gydebiomasse
WHIJrishSea (Vila) Recruitment age 0 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 1­3­årige ­3­årige
Landings and fishing mortality, age 13
Fiskeridødelighed 1-3-årige
^ Fishing mortality—age 1­3
Fiskeridødelighed 3-6-årige
Fishing mortality— age 3­6
Rekruttering 1­årige og gydebiomasse co
Recruitment age 1 and SSB co
Landinger og fiskeridødelighed 2­5­årige
Landings and fishing mortality, age 2­5
™«»^ Fiskeridødelighed 2-5-årige
-mm*mm Fishing mortality—age 2­5
Landinger og fiskeridødelighed 2­5­årige
Spawning stock biomass
™»™ Fiskeridødelighed 2-5-årige
Fishing mortality—age 25
Rødspætte Vllfg
Plaice VII f,g
Fiskeridødelighed 2-4-årige
■»♦»■ Fishing mortality — age 2­4
Rekruttering 1-årige og gydebiomasse
Recruitment age 1 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 3-8-årige
Landings and fishing mortality age 38
Fiskeridødelighed 3-6-årige
Fishing mortality— age 36
Granbog — Oen fælles fiskeripolitiks fremtid, bind II
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol.
Sild Det Keltiske Hav og VIIj
Herring Celtic Sea and Vlij
Rekruttering O-årige og gydebiomasse
Recruitment age 0 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 2-7-årige
Landings and fishing mortality age 2­7
Fiskeridodelighed 2-7-årige
Fishing mortality—age 2­7
Sydlig kulmule
HAKE_Southern Stock
Rekruttering 1­årige og gydebiomasse φ φ
Recruitment age 1 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 2­5­årige
Landings and fishing mortality age 2­5
Fiskeridødelighed 2-5-årige
**mm Fishing mortality—age 2­5
Landinger og fiskeridødelighed 2-4-årige
Landings and fishing mortality age 24
Fiskeridødelighed 2-4-årige
Fishing mortality— age 24
Fiskeridødelighed 2-5-årige
Fishing mortality — age 25
Landinger og fiskeridødelighed 2-6-årige
Landings and fishing mortality age 26
Fiskeridødelighed 2-6-årige
Landings mm.*mm Fishing mortality—age 26
Landinger og fiskeridødelighed 3-7-årige
Landings and fishing mortality age 37
Fiskeridødelighed 3-7-årige
Fishing mortality— age 37
Makrel det nordøstlige
Mackerel Age 0 and SSB
Landinger og fiskeridødelighed 4­8­årige
Landings and fishing mortality age 4­8
Fiskeridødelighed 4-8-årige
^»M« Fishing mortality—age 4­8
Udviklingen i den samlede gydebiomasse for alle torskebestande i EU­farvande undtagen Østersøen
Development of total SSB for all cod stocks in EU waters except the Baltic area
Nordsøen, Skag. Vild Gydebiomasse
North Sea Skag. Vild SSB
Det Irske Hav, den østlige del af Den Engelske Kanal Vllle-k Gydebiomasse
Celtic Sea east channel Vlle-k SSB
Udviklingen i landingerne af torsk for alle torskebestande i EU­farvande undtagen Østersøen
Development of landings for all cod stocks in EU waters except the Baltic area
Det Irske Hav Vila Landinger
Irish Sea Vila landings
Det Irske Hav, den østlige del af Den Engelske kanal VIIe-k Landinger
Celtic Sea east channel Vlle-k landings
Udviklingen i den samlede gydebiomasse for torskebestandene i Østersøen og Kattegat
Development of the SSB for cod stocks in the Baltic and Kattegat
Østersøen 25-32 Gydebiomasse
Baltic 25­32 SSB
Østersøen 22-24 Gydebiomasse
Baltic 22­24 SSB
Udviklingen i landingerne af torsk fra torskebestandene i Østersøen og Kattegat
Development of landings for cod stocks in the Baltic and Kattegat
Østersøen 25-32 Landinger
Baltic 25­32 landings
Østersøen 22-24 Landinger
Baltic 22­24 landings
Kattegat Landinger
Kattegat landings
Landinger i alt
Total landings τ— CN] n r j­ i n LD(
Udviklingen i gydebiomassen for nordlig og sydlig kulmule
Development of the SSB for northern and southern hake
Nordlig kulmule Gydebiomasse
Northern hake SSB
Sydlig kulmule Gydebiomasse
Southern hake SSB
Udviklingen i landingerne af nordlig og sydlig kulmule
Development of landings for northern and southern hake
Sydlig kulmule Landinger
Southern hake landings
Landinger i alt
Total landings
Gydebiomasse i alt af torsk, kuller, hvilling og sej og for hver bestand i Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal
Total SSB of cod, haddock, whiting and saithe for each stock in the North Sea, Skagerrak and Eastern Channel
Hvilling Gydebiomasse
Whiting SSB
Landinger af torsk, kuller, hvilling og sej fra Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal i alt og af de enkelte arter
Total and individual landings of cod, haddock, whiting and saithe from the North Sea, Skagerrak and Eastern Channel
Hvilling Landinger
Haddock landings
Landinger i alt
Whiting landings
Udviklingen i gydebiomassen for torsk, kuller og hvilling vest for Skotland
Development of SSB for cod, haddock and whiting from west of Scotland
Udviklingen i landingerne af torsk, kuller og hvilling vest for Skotland
Development of landings of cod, haddock, whiting from west of Scotland
Torsk Landinger g
Cod landings
Hvilling Landinger
Whiting landings
Udviklingen i gydebiomassen for torsk, kuller og hvilling i Det Irske Hav
Development of the SSB of cod, haddock and whiting from the Irish Sea
Udviklingen i landingerne af torsk, kuller og hvilling i Det Irske Hav
Development of landings of cod, haddock and whiting from the Irish Sea
Torsk Landinger
Cod landings
Relative forskydninger i gydebiomasse, landinger og fiskeridødelighed mellem forskellige perioder
Relative changes in SSB, landings and fishing mortality between time periods
Demersale bestande (bestande af rundfisk, fladfisk mv.)
Pelagic stocks (Herring, sprat, mackerel, etc.)
Forskel (%)
Average for period(s)
Landinger 1 000 t
Landings 1 0001
Fiskeridødelighed 4-7-årige
Fishing mortality age 47
Sild IV, afsnit Illa
North Sea div Illa, Vild
Landinger 1 0001
Landings 1 0001
Fiskeridødelighed 2-6-årige
Fishing mortality age 26
Fiskeridødelighed 3-6-årige
Fishing mortality age 36
Fiskeridødelighed 2-10-årige
Fishing mortality age 2-10
Fiskeridødelighed 2-8-årige
Fishing mortality age 28
Fiskeridødelighed 2-5-årige
Fishing mortality age 25
Landinger 1 0001
Landings 1 000 t
Fiskeridødelighed 2-4-årige
Fishing mortality age 24
Fiskeridødelighed 1-3-årige
Fishing mortality age 13
Fiskeridødelighed 3-7-årige
Fishing mortality age 37
Fiskeridødelighed 4-8-årige
Fishing mortality age 48
Demersale bestande (bestande af rundfisk, fladfisk mv.)
Demersal stocks (Roundfish, flatfish, stocks, etc.)
Fiskeridødelighed 6-10-årige, 3-8-årige
Fishing mortality age 6-10, 38
(') Perioderne 1980-1984 og 1995-1999.
(') Time period, 1980-84 and 1995-99 z
) Perioderne 1982-1986 og 1995-1999.
) Time period, 1982-86 and 1995-99
) Perioderne 1984-1988 og 1995-1999.
) Time period, 1984-88 and 1995-99
C) Perioderne 1986-1990 og 1995-1999. To havtaskearter sammen.
(") Time period, 1985-90 and 1995-99, two species of anglerfish combined.
_BAR_ Perioderne 1986-1990 og 1995-1999.
) Time period, 1986-90 and 1995-99
Den fælles fiskeripolitiks fremtid, bind II Gennemførelsen af EF-ordningen for fiskeri og akvakultur i perioden 1993-2000 — Den økonomiske og sociale situation i kystregionerne - Ressourcesituationen og den forventede udvikling
The future of the common fisheries policy, volume II: Implementation of the Community system for fisheries and aquaculture over the period 1993-2000 — Economic and social situation of coastal regions—State of the resources and their expected development
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES ï-xk*± * OP * * —*—•
EU-KODEKS FOR GOD PRAKSIS FOR BÆREDYGTIGT OG ANSVARLIGT FISKERI
EUROPEAN CODE OF SUSTAINABLE AND RESPONSIBLE FISHERIES PRACTICES
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-serveren(http://europa.eu.int)
A great deal of additional information on the European Union is available on the internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Cataloguing data can be bound at the end of this publication.
INDLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .4
PREAMBLE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .4
EU-KODEKS FOR GOD PRAKSISFORBÆREDYGTIGT OG ANSVARLIGT FISKERI . .5
EUROPEAN CODE OF SUSTAINABLEANDRESPONSIBLE FISHERIES PRACTICES . . . . . .5
Respekt for fiskeressourcer og disses miljø . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8
Respect for fisheries resources and their environment . . . . . . . . . . . . . . .8
Sikkerhed til søs . . . . . . . . . . . . . . . . . . .10
Maritime safety . . . . . . . . . . . . . . . . . . .10
IV.Samarbejde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .12
IV.Cooperation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .12
Information og gennemsigtighed . . . . .13
Information and transparency . . . . . . . .13
VI.Afsætningsbetingelser . . . . . . . . . . . . . .14
VI.Marketing conditions . . . . . . . . . . . . . . .14
1 reformen af den fælles fiskeripolitik (»Vejviser«)(
As part of its reform of the common fisheries policy (CFP), the Commission, in itscommunication on the timetable forimplementing the reform (1), proposed the drawing up of a European code of responsiblefisheries practices with the active participationof fishermen and other interested parties.
Aktørerne i fiskerierhvervethar forpligtet sig til at deltage aktivt iudarbejdelsen af denne kodeks via Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur (2).
Theprofessional organisations undertook toparticipate actively in this process via the Advisory Committee for Fisheries and Aquaculture (ACFA) (2).
Kodeksen blev vedtaget af Den Rådgivende Komité for Fiskevarer og Akvakulturprodukterpå dets plenarmøde den 11. september 2003.
The code was adopted by ACFA during its plenarymeeting of 11 September 2003.
KOM(2002) 181, punkt 3.9.Kommissionens afgørelse 1999/478/EF.
COM(2002) 181, Chapter 3.9.Commission Decision 1999/478/EC.
EU-KODEKS FOR GOD PRAKSISFORBÆREDYGTIGTOGANSVARLIGT FISKERI
Fisheries, including aquaculture, are a vital sourceof food, employment, recreation, trade andeconomic well-being.
Fiskeriet, herunder akvakulturen, er en megetvigtig kilde til fødevarer, beskæftigelse,fritidsaktiviteter, handel og økonomisk velstand.
Conduct(3) provides for fisheries authorities,
Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakulturønsker at bidrage til, at der skabes et ansvarligtog bæredygtigt fiskeri.
Therefore, the Advisory Committee for Fisheriesand Aquaculture (ACFA) is committed tocontributing to responsible and sustainablefishing activities.
I denne EU-kodeksfastsættes der adfærdsnormer for fiskeriet medhenblik på at fremme og bevare sunde marineøkosystemer og fremme ansvarligt fiskeri.
This code sets out standardsof behaviour for the fishing sector to favour andpreserve healthy marine ecosystems and to carryout fishing activities responsibly.
eller national ret, og den kompletterer denuværende bestemmelser med henblik på atbidrage til en bæredygtig udvikling af fiskeriet.
this code refers more relevantly to EU fishingactivities and is fundamentally directed at fishingoperators. The code is intended to supplementinternational, European or national legislation
Adfærdskodeksen for ansvarligt fiskeri blev vedtagetaf FAO’s konference (De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation) på det 28.møde den 31. oktober 1995. http://www.fao.org/fi/agreem/codecond/ficonde.asp
The Code of Conduct for Responsible Fisheries was adopted by the Conference of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) during its 28th session on 31October 1995: http://www.fao.org/agreem/codecond/ficonde.asp
Det er også nødvendigt, at der inden for andreaktiviteter, der har indvirkning på havmiljøet,træffes fornødne foranstaltninger til at undgåeventuelle uønskede miljøvirkninger.
Although the code is primarily aimed at fishermenand their businesses, responsible fisheries requirethe involvement of other actors, such asrecreational fishing, administrations, theinspection services and the scientific community.
Det er vigtigt for fiskerierhvervet, atvirksomhederne i denne branche fortsat skalkunne drives rentabelt.
The organisations which voluntarily join up to thecode will encourage their members to apply itcorrectly.
Fiskeriet bør betragtes som et af verdens farligsteerhverv. Det er derfor vigtigt at sørge for, atbesætningerne får en ordentlig uddannelse/skoling.
There is a clear need in the fisheries sector tomaintain the profitability of fishing businesses.We should be mindful of this when the code isapplied voluntarily.
Fartøjerne bør vedligeholdes ordentligt,være så sikre som muligt og være udrustet efterbesætningens behov under hensyntagen tilvarighed af fangstrejse og fangstområde.
That is why there needs tobe close cooperation between stakeholders andwhy the international application of the codemust be uniform, to prevent distortion ofcompetition.
Selv om denne kodeks først og fremmest vedrørererhvervsfiskere og deres virksomheder, må derogså inddrages andre aktører såsom fritidsfiskere,myndigheder, inspektionstjenester og detvidenskabelige samfund.
It is also necessary that other activities whichhave an impact on the marine environment takethe necessary measures with a view to avoid allnegative environmental impacts.
MÅL e) at tilskynde aktørerne til at deltage i ogsamarbejde om gennemførelsen af den fællesfiskeripolitik f) at sikre ordentlige og sikre arbejds- oglevevilkår om bord på fiskerfartøjer.
(e) To promote the participation and cooperationof stakeholders in the implementation of thecommon fisheries policy (CFP).
a) at bidrage til bevarelse af stadigt mere sårbarefiskebestande, samtidig med at der tilskyndes til at opretholde fiskeriet såvel i EU-farvande som i internationale farvande og tredjelandsfarvande b) at bidrage til at skabe velfærd og beskæftigelsei fiskeriafhængige områder på et bæredygtigtgrundlag c) at øge fiskeriets bidrag til fødevaresikkerhedog større udbud af fisk af høj kvalitet d) at udvikle en kultur for god fiskeripraksis ogopstille normer for adfærdspraksis gældendefor alle aktører i fiskerierhvervet, uanset hvorde fisker, herunder i internationale farvandeog tredjelandsfarvande
(d) To develop a culture of good fishing practiceand to provide standards of conduct for allpersons involved in the fisheries sectorwherever they fish, including in internationalor third-country waters.
Besætningsmedlemmerne skaltilskyndes til at deltage i uddannelsesprogrammer og kurser, der fokuserer på ansvarligt fiskeri og bæredygtig udvikling.
Promote the development of awareness ofenvironmental protection; encourage crewmembers to take part in educational andtraining programmes centred on responsiblefishing and sustainable developmentpractices.
Der skal træffes de fornødne foranstaltningertil at minimere risikoen for, at fiskeredskabermistes.
Adopt the necessary measures to minimisethe risk of gear loss.
Eventuelt mistede redskaber skalhurtigst muligt bjærges.
Where possible, effortswill be made to recover any lost gear asquickly as possible.
Hvis det ikkeumiddelbart er muligt at bjærge mistederedskaber, skal fartøjsføreren registrere, påhvilken position redskaberne blev mistet,videregive denne oplysning til de relevantemyndigheder og forsøge at bjærgeredskaberne på et senere tidspunkt.
Where immediaterecovery is not possible, masters will recordthe position of the lost gear, report it and tryto recover it at a later stage.
Kvalitet skal prioriteres frem for kvantitetefter princippet om ansvarligt fiskeri.
Place quality before quantity, respectingresponsible fishing practices.
Ved valgmulighed mellem forskelligefangstmetoder skal miljøhensyn indgå iovervejelserne om, hvilken metode dervælges.
In order to avoid overfishing, set out only theamount of gear (number, length, etc.) thatis actually needed, ensuring that it is properlymarked with the identity of the vessel.
Der skal bidrages til at skabe større bevidsthed om, hvor vigtigt det er at beskytte
Where choices can be made on alternativefishing practices, include respect for theenvironment as a criterion to make adecision.
kg401136CEE_DA 5/03/04 11:08 Page 9 grund af art, størrelse eller tilstand ikkebeholdes om bord, så genudsætning undgås.
kg401136CEE_EN 25/02/04 14:56 Page 9
På de fartøjer, hvordet er fysisk muligt, kan der fx anvendes enkomprimeringsmaskine til behandling af denmængde skrald og andet affald, derproduceres om bord under en fangstrejse.Det skal undlades at smide affald i havet,og i stedet skal det opbevares om bord tilsenere behandling, når der på landjordenfindes relevante faciliteter og anlæg.
Do their utmost to treat waste generatedon board as if it were domestic waste, forexample, by using a compactor on vesselswhere that is economically possible totreat refuse and other on-board wasteduring fishing trips; not dump the wastebut retain it for later treatment wheresuitable structures and equipment existon land.
Der skal sammen med myndighederne,herunder havnemyndighederne, udviklesanlæg, der åbner mulighed for at iværksætteprojekter for affaldsbehandling.
Develop, in association with the appropriateauthorities, facilities to carry out wasteprojects.