natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parallelt med gennemførelsen af denne nye finansielle ramme er Europa-Kommissionen ved at reformere sin egen administration og sine procedurer med henblik på at opnå større effektivitet. Moderniseringen afden finansielle forvaltning er en af hovedakserne i denne reform. Denskal føre til mere effektive finansielle procedurer og hurtigere betalingermed det generelle formål at sikre en bedre udnyttelse af skatteborgernespenge.
As this new financial framework is put in place, the European Commission is reforming its own internal workings and procedures to increaseits effectiveness.
Reformen af Kommissionens forvaltning omfatter ligeledes et nytsystem til strategisk planlægning, som skal give en bedre balance mellemde aktiviteter, der skal udføres, og ressourcetildelingen. Dette medføreren dybtgående ændring af Kommissionens forberedelse af det foreløbigebudgetforslag.
The Commission’s administrativereforms also include a new strategic planning system designed to ensurea closer match between activities performed and resources allocated.This entails a radical overhaul of the process for preparing the Commission’s preliminary draft budget.
Formålet med denne publikation er at gøre det muligt for læseren atdanne sig et om ikke fuldstændigt så dog tilstrækkelig præcist overblikover EU’s finanser.
The purpose of this publication is to provide an insight into Communitypublic finances that, if not exhaustive, is at least wide-ranging and accurate.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER kapitler og den detaljerede indholdsfortegnelse egner den sig også tilmere punktuel læsning.
4EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE of its complexity, and an ongoing effort to improve and adapt.
Der vilkomme andre fornyelser i de kommende år, bl.a. for at tage hensyn tiludfordringerne i forbindelse med udvidelsen.
Furtherchanges will be needed in the years ahead, for example to meet the challenge of enlargement.
Således vil regeringskonferencen i 2004 give anledning til overvejelser om, hvorvidt det vil værehensigtsmæssigt at gennemføre en reform af EU’s finansieringsordning.Samtidig med at denne publikation udsendes, er et forslag til omarbejdning af finansforordningen ved at være færdiggjort.
The Intergovernmental Conference in 2004 willbe an opportunity to reform the Community system of finance. Also, asthis edition goes to press, a proposal for recasting the financial regulation is nearing adoption.
Derfor forsøgerpublikationen også at skitsere denne fremtidige udvikling.
We have therefore included a discussion of theprospects for the future.
Jeg håber, at denne publikation vil give læserne en række oplysninger,som vil føre til en bedre forståelse af de finansielle aspekter af EU’sopbygning.
I hope that all readers will find in this publication the information theyneed to gain a better understanding of the financial aspects of theprocess of building Europe.
Første del — Hvorledes Fællesskabets finansiellesystem opstod
Part 1 — The development of the Community’sfinancial system
Kapitel 1Hvorledes det oprindelige finansielle system opstod(1953-1975)
Chapter 1The development of an original financial system(1953–75)
1.Sammenlægning af budgetterne
1.Move towards the unification of the budgetary instruments
2.Finansiel uafhængighed
2.Progress towards financial autonomy
3.Udvikling af en fælles politik på forskellige områder
3.The development of common policies
4.Mere ligelig fordeling af budgetbeføjelserne
4.Search for a balance between the institutions
Kapitel 2Fællesskabets finansielle krise (1975-1988)
Chapter 2The crisis in the Community’s finances (1975–88)
1.Det konfliktfyldte forhold mellem institutionerne
1.The climate of conflict in relations between the institutions
3.Voksende uoverensstemmelse mellem Fællesskabetsindtægter og udgifter
3.The growing inadequacy of resources to cover the Community’s needs
Kapitel 3Reformen af Fællesskabets finanser — »Delors I-pakken« (1987-1988)
Chapter 3The reform of the Community’s finances: the Delors Ipackage (1987–88)
1.Fra »Delors I-pakken« (februar 1987) til beslutningerne i juni 1988
1.From the Delors I package proposals (February 1987) to thedecisions in June 1988
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
6EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
2.Hovedlinjerne i reformen af EF’s finansielle system
2.The broad lines of the Community’s financial reform
Kapitel 4Konsolidering af 1988-reformen — »Delors II-pakken«(1993-1999)
Chapter 4The consolidation of the 1988 reform: the Delors IIpackage (1993–99)
2.Det Europæiske Råds møde i Edinburgh og indgåelsen af finanspakken for 1993-1999
2.The Edinburgh European Council and the conclusion of the 1993–99 financial package
3.Anvendelsen af den finansielle ramme for perioden 1993-1999
3.Application of the financial framework, 1993–99
Kapitel 5Stabilisering af budgettet med henblik på Den Europæiske Unions udvidelse — »Agenda 2000pakken« (2000-2006)
Chapter 5Establishment of a stable budgetary base for enlargement of the European Union: the Agenda 2000 package (2000–06)
Kapitel 6Retlige rammer
Chapter 6The legal instruments
2.Bestemmelser i den afledte ret
2.Secondary legislation
3.Bestemmelser, som aftales mellem institutionerne
3.Rules adopted by agreement between the institutions
INDHOLDSFORTEGNELSE 7
CONTENTS 7
Kapitel 7Den Europæiske Unions finansielle autonomi:Ordningen for egne indtægter
Chapter 7The financial autonomy of the European Union: the own resources system
1.De vigtigste træk ved den nuværende ordning for egne indtægter
1.The essential characteristics of the present system of ownresources
2.Situationen og udviklingsmuligheder
2.The existing situation and likely trends
Kapitel 8Rammen for fællesskabsudgifterne
Chapter 8The framework for Community expenditure
1.Udgiftslofter i de finansielle overslag
1.Ceilings on expenditure within the financial perspective
2.Anvendelsen af den finansielle ramme
2.Application of the financial framework
3.Følgerne af den finansielle ramme
3.The implications of the financial framework
Tredje del — Opstilling af det almindelige budget
Part 3 — Establishment of the general budget
Kapitel 9De generelle principper for Fællesskabets budget
1.The unity of the Community budget
2.Reglen om bruttoopgørelse
3.The annuality of the Community budget
4.Reglen om balance mellem indtægter og udgifter
5.The Community budget and the rule of specification
5.Fællesskabsbudgettet og reglen om specificering
6.The unit of account of the Community budget
6.Anvendelse af regningsenheden i budgettet
7.The principles of transparency and sound financialmanagement
7.Principperne om åbenhed og forsvarlig økonomiskforvaltning
9.Changes made by the current reform to theimplementation of the principles
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
8EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
Kapitel 10Den årlige budgetprocedure
Chapter 10The annual budgetary procedure
1.Indledende bemærkninger
1.Preliminary remarks
2.Budgetprocedurens forløb
2.The stages in the budgetary procedure
5.Forkastelse af budgettet og konsekvenserne heraf
5.Rejection of the budget and the consequences
Kapitel 11Indtægter
1.General overview
Oversigt
3.Other revenue
3.Andre indtægter
Chapter 12Expenditure by heading
1.Udgiftsområde 1 — Landbrug
1.Heading 1: Agriculture
2.Udgiftsområde 2 — Strukturforanstaltninger til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed
2.Heading 2: Structural operations
3.Udgiftsområde 3 — Interne politikker
3.Heading 3: Internal policies
4.Udgiftsområde 4 — Foranstaltninger udadtil
4.Heading 4: External action
5.Udgiftsområde 5 — Administrationsudgifter
5.Heading 5: Administrative expenditure
6.Udgiftsområde 6 — Reserver
6.Heading 6: Reserves
7.Udgiftsområde 7 — Førtiltrædelsesstøtte
7.Heading 7: Pre-accession aid
Femte del — Gennemførelse og ekstern kontrol
Part 5 — Implementation and external control
Kapitel 13Gennemførelsen af budgettet
3.The own resources collection system
1.Fordelingen af gennemførelsesbeføjelserne
Chapter 14Consolidated accounts of the European Union
2.Afholdelsen af udgifterne
1.Accounting principles
Kapitel 14Konsolideret regnskab for Den Europæiske Union
Chapter 15External scrutiny of the budget
3.Regnskabsregler og -praksis
2.Scrutiny by the Court of Auditors
Sjette del — Transaktioner uden for budgettet
Chapter 16Community borrowing and lending operations
Kapitel 16Låntagnings- og långivningstransaktioner
1.General presentation and development of lendingoperations
1.Generel præsentation og udvikling forlångivningsaktiviteten
2.Characteristics of the borrowing and lending instruments
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
10EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
3.Ydelse af garanti over EF’s almindelige budget i forbindelsemed låntagning
4.The relationship between the general budget and borrowing and lending operations and loan guarantees
Kapitel 17Den Europæiske Udviklingsfond
Chapter 18The operating budget of the European Coal and Steel Community (ECSC)
2.EUF’s midler
2.ECSC budget revenue
3.De finansielle regler for EUF
3.ECSC expenditure
Kapitel 18Aktionsbudgettet for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)
4.Expiry of the ECSC Treaty
1.Beskrivelse af EKSF’s aktionsbudget
Publications and electronic address
2.Indtægterne på EKSF-budgettet
1.Documents forming part of the budgetary procedure
Denne publikation består af seks dele, som behandler de forskelligeaspekter af Den Europæiske Unions finanser.
This document is divided into six parts dealing with the various aspectsof the European Union’s system of public finance.
Første del — Hvorledes Fællesskabets finansielle system opstod er en gennemgang af den rækkeaf reformer, der er blevet gennemført under opbygningen af EU, og somtilsammen har ført til det nuværende system.
Part 1: The development of the Community’s financial system, looks back at the series ofreforms throughout the history of the European venture, which togetherhas produced the present system.
Udviklingen omfatter etableringen af det oprindelige system (kapitel 1), Fællesskabets finansiellekrise (kapitel 2), den dybtgående reform, som denne krise førte til i slutningen af 80’erne (kapitel 3) og de senere konsoliderende reformer(kapitel 4 og 5).
Starting from the entirely novel systemfirst established (Chapter 1), it reviews the crisis in the Community’sfinances (Chapter 2), followed by the thorough overhaul at the end ofthe 1980s (Chapter 3) which was then consolidated by the more recentreforms (Chapters 4 and 5).
Anden del — Beskrivelse af det nuværende finansielle system behandlerdet retlige grundlag for Fællesskabets finanser (kapitel 6), systemet forfinansiering af EU’s udgifter (kapitel 7) og den ordning, der siden 1988har været anvendt til fastlæggelse af den flerårige ramme for disseudgifter (kapitel 8).
Part 2:The characteristics of the present financial system sketches outthe legal basis for the Community financial system (Chapter 6), thesystem for financing Union expenditure (Chapter 7) and the arrangements adopted since 1988 to provide a multiannual framework for thisexpenditure (Chapter 8).
Tredje del — Opstilling af det almindelige budgetomhandler de generelle principper, som EU-budgettet skal overholde (kapitel 9), og som afhensyn til ligevægten mellem institutionerne danner grundlag for afviklingen af den årlige budgetprocedure (kapitel 10).
Part 3:Establishment of the general budget describes the general principles governing the Community budget (Chapter 9) which, in order tomaintain a balance between the prerogatives of the institutions, underliethe annual budgetary procedure (Chapter 10).
Fjerde del — Budgettets struktur behandler EU’s vigtigste indtægter ogudgifter.
Part 4: Structure of the budget gives details of the major types of European Union revenue and expenditure.
Medens finansieringssystemet er enkelt (fire store indtægtskategorier), er den konkrete anvendelse af det teknisk set temmelig kompliceret, bl.a. på grund af de bestemmelser, der er indført for at korrigerevisse uligevægter i medlemsstaternes nettobidrag (kapitel 11).
While the financing system isbased on a simple basket of resources (four main categories) its operation is highly complex, as a result of the arrangements which have beenmade to correct certain imbalances in the net positions of the Member States (Chapter 11).
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER kontrol.
12EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE external control.
I kapitel 13 omtales de vigtigste regler for gennemførelsen afbudgettet.
Chapter 13 presents the rules governing budget implementation.
Derefter redegøres der for de store linjer i EU’s regnskaber(kapitel 14) og for den eksterne kontrol af Fællesskabets udgifter, somforetages af Revisionsretten og Europa-Parlamentet (kapitel 15).
This is followed by a broad description of the Union’saccounting system (Chapter 14) and the arrangements for externalscrutiny of Community spending by the Court of Auditors and the European Parliament (Chapter 15).
Endelig omhandler sjette del — Transaktioner uden for budgettet enrække yderligere finansieringsmekanismer, nemlig låne- og långivningstransaktioner (kapitel 16), Den Europæiske Udviklingsfond (kapitel 17)og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs aktionsbudget (kapitel 18).
Finally, Part 6: Operations outside the general budget presents the ancillary financial mechanisms: the borrowing and lending operations(Chapter 16), the European Development Fund (Chapter 17) and theoperating budget of the European Coal and Steel Community (Chapter18).
Den finansielle reform af Europa-Kommissionen har mange og forskelligartede indvirkninger på EU’s offentlige finanser.
The financial reform in the European Commission will impact on the European Union’s financing system in many different ways.
Derfor omtales densvirkninger i forskellige kapitler i denne publikation, bl.a. i kapitel 9(punkt 8 og 9), kapitel 10 (punkt 2) og kapitel 13 (punkt 2).
The changesentailed are described in various chapters of this publication: Chapter 9(Sections 8 and 9), Chapter 10 (Section 2) and Chapter 13 (Section 2).
HVORLEDES FÆLLESSKABETS FINANSIELLE SYSTEM OPSTOD
THE DEVELOPMENT OF THE COMMUNITY’SFINANCIAL SYSTEM
Hvorledes det oprindelige finansielle system opstod(1953-1975)
The development of an original financial system(1953–75)
Fællesskabets finansielle krise (1975-1988)
The crisis in the Community’s finances (1975–88)
Reformen af Fællesskabets finanser — »Delors I-pakken« (1987-1988)
The reform of the Community’s finances: the Delors I package (1987–88)
Konsolidering af 1988-reformen — »Delors II-pakken«(1993-1999)
The consolidation of the 1988 reform: the Delors II package (1993–99)
Stabilisering af budgettet med henblik på Den Europæiske Unions udvidelse — »Agenda 2000pakken« (2000-2006)
Establishment of a stable budgetary base forenlargement of the European Union: the Agenda 2000 package (2000–06)
Hvorledes det oprindelige finansiellesystem opstod (1953-1975)
The development of an originalfinancial system (1953–75)
I løbet af de første 20 år gennemgik Fællesskabets finansielle system enflersporet udviklingsproces, som resulterede i:
A number of major developments marked the Community’s financialsystem during its first 20 years of existence:
—sammenlægning af budgetterne
—move towards the unification of the budgetary instruments;
—finansiel uafhængighed for Fællesskabet
—progress towards the financial autonomy of the Community;
—udvikling af en fælles politik på forskellige områder
—development of common policies;
—mere ligelig fordeling af budgetbeføjelserne.
—search for a balance between the institutions in the exercise ofpowers over the budget.
1.Sammenlægning af budgetterne
1.1.The main stages in the unification process were asfollows:
1.1.De vigtigste etaper i denne proces var følgende: a)Ved EKSF-traktaten fra 1951 oprettes:
(a)The 1951 ECSC Treaty provides for:
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER c)Ved fusionstraktaten fra 1965 integreres EKSF’s administrationsbudget og Euratom’s driftsbudget i EØF’s budget.
(c)The 1965 Merger Treaty incorporated the ECSC and Euratomadministrative budgets into the EEC budget.
d)Ved Luxembourg-traktaten fra 1970 integreres endelig Euratomsforsknings- og investeringsbudget i det almindelige budget.
(d)The 1970 Luxembourg Treaty incorporated the Euratom researchand investment budget into the general budget.
1.2.Herefter er der kun to budgetter tilbage, nemlig detalmindelige budget og EKSF’s aktionsbudget
1.2.The outcome of these developments is that there are now only two budgets: the general budget and the ECSC operating budget.
1)Takket være EKSF-afgiften opnåede EKSF finansiel uafhængighedallerede ved undertegnelsen af Paris-traktaten i 1951.
1)The original 1951 Paris Treaty gave the ECSC financial autonomywith the ECSC levy.
2)Siden undertegnelsen af fusionstraktaten i 1965 har EKSF’s administrationsbudget været integreret i det almindelige budget.Kun aktionsbudgettet er fortsat »uafhængigt«, men den praktiske betydning heraf erimidlertid mindsket som følge af det faldende provenu af EKSF-afgiften.
2)Since the 1965 Merger Treaty, the ECSC administrative budget hasbeen incorporated in the general budget.The operating budget alonecontinues to enjoy independence, but in practical terms this has becomeless and less significant as the levy yield has diminished.
2.2.Det almindelige budget
2.2.General budget
1)I perioden fra 1958 til 1970 blev EØF’s budget og Euratombudgettet (samt fra 1965 EKSF’s administrationsbudget) finansieret vedhjælp afbidrag fra medlemsstaterne.
1)From 1958 to 1970 the EEC budget and the Euratom budget (and,from 1965 onwards, the ECSC administrative budget) were financed bya system of Member States’ contributions.
HVORLEDES DET OPRINDELIGE FINANSIELLE SYSTEM OPSTOD (1953-1975)17
THE DEVELOPMENT OF AN ORIGINAL FINANCIAL SYSTEM (1953–75)17
—landbrugsafgifterne, som fra 1971 er blevet opført i deres helhed på Fællesskabernes budget
—customs duties, which, in a gradual process lasting from 1971 to1975, were transferred to the Community;
—momsindtægterne (inden for et loft, der oprindeligt var fastsat til1%): Den faktiske overdragelse af momsindtægterne har fundetsted i takt med harmoniseringen af momsgrundlaget (sjette direktivfra 1977 og niende direktiv fra 1979).
—VAT revenue (initially limited to a 1% rate): the Community VATarrangements were applied gradually as progress was made inharmonising the VAT base (sixth directive in 1977 and ninth directive in 1979).
Bestemmelserne i afgørelsen af 21. april 1970 er blevet anvendt i dereshelhed siden 1980.
The decision of 21 April 1970 has been applied in full since 1980.
Takket være foreløbige og gradvis aftagende bidragfra medlemsstaterne lykkedes det at sikre den finansielle ligevægt på detalmindelige budget indtil 1979.
The Member States paid transitional and declining contributions to balancethe general budget until 1979.
3.Udvikling af en fælles politik på forskelligeområder
3.The development of common policies
—oprettelsen af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) i april 1962
—the creation of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) in April 1962;
—forskningspolitikken, som oprindeligt var baseret på Euratomtraktaten (og dermed i begyndelsen begrænset til det nukleare område),men som gradvis blev udvidet til at omfatte talrige andre områder
—the research policy, initially based on the Euratom Treaty (and therefore confined at the outset to the nuclear field), but since extendedto many other fields;
—styrkelsen af Den Europæiske Socialfond (ESF), som blev oprettetmed hjemmel i Rom-traktaten i 1971
—the reform of the European Social Fund (ESF), set up by the Treatyof Rome, in 1971;
—oprettelsen af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) imarts 1975.
—the establishment of the European Regional Development Fund(ERDF) in March 1975.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
4.Search for a balance between the institutions
I praksis var beføjelserne vedrørende deforskellige etaper af budgetproceduren fordelt på følgende måde:
In practice, the institutions were responsible for the variousstages of the budgetary procedure as follows:
—opstilling af det foreløbige budgetforslag:Kommissionen
—establishment of the preliminary draft budget:Commission;
—vedtagelse af budgettet:Rådet, efter høring af Parlamentet
—adoption of budget:Council, after consulting Parliament;
—budgettets gennemførelse:Kommissionen
—implementation of budget:Commission;
Kontrolbeføjelsen var tillagt et selvstændigt organ, nemlig Kontrolkommissionen.
Budget control was exercised by an autonomous body: the Audit Board.
2)Ved Luxembourg-traktaten fra 1970blev budgetbeføjelserne ændretpå følgende måde:
2)The 1970 Luxembourg Treatymade the following changes to budgetary decision-making powers:
—Udgifterne blev opdelt i obligatoriske udgifter (OU) og ikkeobligatoriske udgifter (IOU).
—introduction of the distinction between compulsory expenditure andnon-compulsory expenditure;
—Europa-Parlamentets ret til at vedtage budgettet blev anerkendt,men det havde endnu ikke kompetence til at træffe den endeligebeslutning vedrørende de ikkeobligatoriske udgifter.
—power to adopt the budget attributed to Parliament, but not thepower to decide (the last word) on noncompulsory expenditure;
—Decharge for budgettet kunne kun meddeles ved fælles beslutningtruffet af Rådet og Parlamentet.
—budgetary discharge given by joint Council/Parliament decision.
3)Bruxelles-traktaten fra 1975gik endnu et skridt videre, og det erdenne traktat, der gælder i dag:
3)The next stage was the 1975 Brussels Treaty,which laid down therules still in force today:
—Beslutninger vedrørende budgettet træffes af Rådet og Parlamentet,som herefter udgør budgetmyndighedens to parter. I henhold tildisse bestemmelser har Parlamentet det sidste ord, når det drejer sigom de ikkeobligatoriske udgifter; det kan endvidere forkastebudgettet, og det er det eneste organ, der meddeler decharge.
—decision-making powers on budgetary matters are shared betweenthe Council and Parliament, which henceforth form the two arms ofthe budgetary authority.
HVORLEDES DET OPRINDELIGE FINANSIELLE SYSTEM OPSTOD (1953-1975)19
THE DEVELOPMENT OF AN ORIGINAL FINANCIAL SYSTEM (1953–75)19
1)Ved Paris-traktaten fra 1951blev det fastsat, at beslutningervedrørende budgettet alene træffes af Den Høje Myndighed, medenskontrolbeføjelsen udøves af revisor.
1)The 1951 Treaty of Parisprovides that decision-making powers onbudgetary matters are all exercised by the High Authority and anauditor is appointed for the purposes of budget control.
2)Ved Bruxelles-traktaten af 1975blev kontrolbeføjelsen tillagt Revisionsretten.
2)The 1975 Treaty of Brusselsassigns budget control powers to the Court of Auditors.
Fællesskabets finansielle krise (1975-1988)
The crisis in the Community’sfinances (1975–88)
Den juridiske, politiske og institutionelle balance i Fællesskabets finansiering, som blev skabt i midten af 70’erne, blev gradvis ødelagt i løbetaf det følgende årti.
The legal, political and institutional balance in the Community’s financial arrangements established in the mid-1970s was gradually upset overthe next 10 years.
Denne periode var således præget af stadig stærkere spændinger, somefterhånden udviklede sig til en krise.
Relations became increasingly strained during this period and the situation gradually degenerated into open conflict.
Mellem 1980 og 1988 fungeredebudgetbeslutningsprocessen derfor meget dårligt, og perioden markeredes af mange episoder: Mange tvister blev indbragt for Domstolenenten af Rådet, Kommissionen eller medlemsstaterne hver for sig eller afflere af dem; budgettets vedtagelse blev forsinket; Parlamentet forkastede budgettet; midlertidige løsninger blev anvendt, f.eks. forskud ellersærbidrag for at muliggøre finansieringen af udgifterne.
As a result, the operationof the budgetary decision-making process became extremely difficultbetween 1980 and 1988 and the series of incidents was unending:numerous actions or counter-actions before the Court of Justice broughtby the Council, the Commission or some Member States; delays in theadoption of the budget; rejection of the budget by Parliament; application of makeshift solutions, such as advances or special contributions, inorder to finance expenditure.