natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed — 2004
General Report on the Activities of the European Union — 2004
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet):Beretning (findes på 20 sprog): 15 EURTeknisk bilag (findes på DE, EN og FR): 35 EURBeretning + teknisk bilag: 40 EUR
Price (excluding VAT) in Luxembourg: Report (available in 20 languages): EUR 15Technical Annex (available in DE, EN and FR): EUR 35Report + Technical Annex: EUR 40
Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed offentliggøres en gang om året af Europa-Kommissionen i medfør af artiklerne 212 i EF-traktaten og 125 i Euratom-traktaten.
The General Report on the Activities of the European Union is published annually by the Commission as required by Article 212 of the EC Treaty and Article 125 of the EAEC Treaty.
Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed — 2005 (SEK(2005) 1200 endelig) blev vedtaget af Europa-Kommissionen den 31. januar 2006.
The General Report on the Activities of the European Union — 2005 was adopted by the European Commission on 31 January 2006 under reference number SEC(2005) 1200 nal.
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-serveren(http://europa.eu.int)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2006
Luxembourg: O ce for O cial Publications of the European Communities, 2006
Jeg har hermed den ære at forelægge den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed i 2005, som Kommissionen vedtager og offentliggør i henhold til artikel 212 i EF-traktaten og artikel 125 i Euratom-traktaten (1
I have the honour to present the General Report on the Activities of the European Union for 2005, which the Commission is required to publish by Article 212 of the EC Treaty and Article 125 of the EAEC Treaty (1).
(1) I henhold til den »Erklæring vedrørende fastsættelse af Fællesskabets landbrugspriser«, der indgår blandt dokumenterne vedrørende tiltrædelsen den 22. januar 1972, vil Kommissionen snarest tilstille Parlamentet rapporten for 2005 om landbrugets stilling i Den Europæiske Union.
( prices contained in the accession documents of 22 January 1972, the Commission will shortly be sending Parliament the 2005 Report on the Agricultural Situation in the European Union.
I overensstemmelse med en forpligtelse, som blev indgået over for Parlamentet den 7. juni 1971, udarbejder Kommissionen endvidere den XXXV Beretning om Konkurrencepolitikken.
And, in accordance with an undertaking given to Parliament on 7 June 1971, the Commission is preparing its XXXVth Annual Report on Competition Policy.
Arbejdet i EU-institutionerne
Life of the institutions
Rådet og Det Europæiske Råd
Council and European Council
Regionsudvalget
European Central Bank
Den Europæiske Centralbank
European Investment Bank
Lovgivningsvirksomhed
Interinstitutional cooperation
INDHOLDSFORTEGNELSE
Specific approaches
KAPITEL III SOLIDARITET Styrkelse af og nye perspektiver for den økonomiske og sociale samhørighed Den regionale dimension
Economic and social environment
INDHOLDSFORTEGNELSE
Neighbourhood policy
Året 2005, som for Rådets vedkommende (Det Europæiske Råd og Ministerrådet) var præget af arbejdet under de to formandskaber, det luxembourgske under Jean-Claude Juncker i de første seks måneder og det britiske under Tony Blair i de sidste seks måneder, var det første hele år, hvor EU skulle fungere med 25 medlemsstater.
For the European Union 2005 — the year in which the Presidency of the Council (European Council and Council of Ministers) was held in the rst six months by Luxembourg under the stewardship of Jean-Claude Juncker and in the second by the United Kingdom under Tony Blair — was its rst full year of operation with 25 Member States.
For Europa-Parlamentet, som blev nyvalgt i juni sidste år med Josep Borrell Fontelles som formand, og for Kommissionen, som blev udpeget i efteråret 2004 med José Manuel Barroso som formand, blev året 2005, efter en tilpasnings- og igangsætningsfase i de sidste måneder af 2004, den første etape i de to institutioners næste sammenfaldende mandatperioder på fem år.
For both the European Parliament, elected in June the previous year and presided by Josep Borrell, and the European Commission, appointed in the autumn of 2004 and presided by José Manuel Barroso, after a run-in period in the nal months of 2004 it was the rst — in practice almost simultaneous — phase of their ve-year mandate.
Den hårde opbremsning, som det negative resultat af folkeafstemningerne i Frankrig og Nederlandene betød for arbejdet på at få traktaten om en forfatning for Europa ratificeret, satte sine meget tydelige spor i 2005.
The halting of the process of ratifying the Treaty establishing a Constitution for Europe following the ‘no’ votes in the referendums in France and the Netherlands was a de ning moment.
Det franske og det hollandske nej til unionstraktaten og det forhold, at der efterfølgende blev indført en tænkepause om EU’s institutionelle fremtid, har dog ikke betydet, at udviklingen i EU er gået i stå.
But these events, and the launching of the ensuing period of re ection on the future of the institutional process, did not paralyse the Union.
Disse begivenheder har tværtimod fremhævet og i praksis styrket vigtigheden af en nytænkning inden for de områder, EU beskæftiger sig med, i overensstemmelse med de fire hovedlinjer, der ligger til grund for EU’s arbejde, og som EU anser for at være centrale i forsøget på at tilbyde borgerne en løsning på de spørgsmål, der optager dem, nemlig velfærd, solidaritet, sikkerhed og Europas rolle i verden.
Instead they highlighted and in e ect reinforced the importance of realigning the processes already embarked upon in accordance with the four guiding principles which the European institutions consider essential in responding to public concerns and which provide the structure for their action: prosperity, solidarity, security and the presence of Europe in the world.
Dette års beretning, som ganske vist antager en mere kompakt form end i tidligere år ud fra den betragtning, at der findes et væld af oplysninger om arbejdet i EU på EU- institutionernes websteder (1
The approach adopted in this year’s Report is more concise than in the past given the abundance of detailed information available on the websites of the European Union
Der tænkes her især på relanceringen af Lissabon-strategien med dens tre dimensioner, den økonomiske, den sociale og den miljømæssige, som indgår i den langt større
Foremost among these are the relaunch of the Lisbon strategy in its three dimensions — economic, social and environmental — a strategy which itself falls into the wider framework of sustainable development, and in parallel the update of the stability pact and a vigorous drive by the institutions aimed at better lawmaking, presentation of a
(1) Bulletinen for Den Europæiske Union (http://europa.eu.int/abc/doc/off/bull/fr/welcome.htm) tilbyder i særdeleshed en systematisk adgang til alle EU’s aktiviteter og programmer, har en direkte forbindelse til de officielle tekster og opstiller dynamiske links til tilsvarende oplysninger og databaser.
1) The Bulletin of the European Union in particular (http://europa.eu.int/abc/doc/off/bull/en/welcome.htm) /bull/en/welcome.htm)
Desuden er der forelagt en ny social dagsorden, og der har været nye tiltag på miljøområdet, især i forbindelse med vedtagelsen af temastrategier og EU’s fortsatte engagement i det internationale arbejde omkring klimaændringer.
INTRODUCTION new social agenda and the promotion of environmental policy, notably the adoption of thematic strategies and the pursuit of international action on climate change.
Fem år efter lanceringen af Lissabon-strategien kunne Det Europæiske Råd halvvejs igennem forløbet konstatere, at resultaterne ikke var tilfredsstillende, og stats- og regeringscheferne fandt det magtpåliggende at relancere strategien og opfordre til fornyet fokus på prioriterede områder som vækst og beskæftigelse.
Five years after the launch of the Lisbon strategy, faced with the mixed results of the mid-term review, the Heads of State or Government decided that it was vital to relaunch the process and refocus priorities on growth and employment.
For EU drejer det sig om at skabe et nyt grundlag for sin konkurrenceevne, øge vækstpotentiellet og produktiviteten og styrke den sociale sammenhængskraft.
The Union must renew the basis of its competitiveness, increase its growth potential and productivity, and strengthen its social cohesion.
For at nå disse mål bestræber EU sig på i endnu større grad at mobilisere alle forhåndenværende midler på nationalt plan og i EU, herunder samhørighedspolitikken, for bedre at udnytte synergierne i sammenhæng med en bæredygtig udvikling.
To help it achieve these objectives, the Union is now striving to mobilise all the appropriate national and Community resources, including the cohesion policy, and do more to tap into their synergies in a general context of sustainable development.
Dokumentet »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabonstrategien« (1), som Kommissionen udarbejdede til Det Europæiske Råd i marts 2005, indeholder de elementer, som har været grundlaget for Det Europæiske Råd ved fastlæggelsen af hovedprincipperne i denne relancering: viden og innovation som skabere af bæredygtig vækst; et område, hvor det er tiltrækkende at investere og arbejde; vækst og beskæftigelse i den sociale samhørigheds tjeneste.
The Commission communication to the March 2005 European Council ‘Working together for growth and jobs — A new start for the Lisbon strategy’ (1) was used as a basis by the European Council to determine the vital elements of the relaunch: knowledge and innovation as engines of sustainable growth; making Europe an attractive area in which to invest and work; growth and employment promoting social cohesion.
Den således udtrykte vilje til at genskabe denne dynamik er især kommet til udtryk i en gensidigt supplerende indsats fra de forskellige offentlige, økonomiske og sociale aktørers side og fra de forskellige komponenter i EU’s arbejde: Grundlaget for dette arbejde er de integrerede retningslinjer, der omfatter de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer og beskæftigelsesretningslinjerne, på basis af hvilke medlemsstaterne har opstillet »nationale reformprogrammer«.
The will to breathe new life into this initiative is re ected in the e ort to ensure complementarity as regards both the di erent public, social and economic players and the di erent strands of Union action; this action is in turn built around an integrated package of guidelines comprising broad economic policy guidelines and employment guidelines used by the Member States to draw up coherent national reform programmes.
Relanceringen skal ses i en langt større bæredygtig udviklingssammenhæng og på baggrund af hovedprincipperne herfor, som Rådet godkendte i juni, og hvorefter man skal søge at tilfredsstille de nuværende behov uden at svække kommende generationers kapacitet til at tilfredsstille deres.
The relaunch itself is to be seen in the wider context of the need for sustainable development and the guiding principles approved by the European Council in June, namely that present needs should be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs when the time comes.
På det makroøkonomiske plan blev der efter de vanskeligheder og enkelte mangelfuldheder, der blev identificeret i de foregående år med hensyn til gennemførelsen af bestemmelserne om stabilitets- og vækstpagten, foretaget en opdatering i løbet af 2005, for at denne pagt kan anvendes i alle landene på en rimelig og sammenhængende måde og forstås af den offentlige opinion.
On the macroeconomic front, after the di culties and inadequacies identified in recent years in implementing the Stability and Growth Pact, the basic provisions were updated this year to enable it to be applied fairly and consistently in all countries and to be understood by the general public.
Denne reform er foretaget, ved at der er givet mere plads til at tage hensyn til den økonomiske udvikling, samtidig med at man har bevaret den kontrol, som udgøres af pagtens to nominelle forankringer, nemlig referenceværdien på 3 % for forholdet mellem underskud og bruttonationalproduktet (BNP) og referenceværdien på 60 % for forholdet mellem gæld og BNP.
The reform allows more account to be taken of economic trends, though the two lynchpins of the pact — the 3 % reference gure for the de cit-to-GNP (gross national product) ratio and the 60 % reference gure for the debt-to-GNP ratio — have been maintained. Changes were made to the pact’s preventive arm introducing the possibility of di erentiating the medium-term budgetary objectives to take into account the diversity of economic and budgetary positions and their sustainability, and even the possibility of temporarily deviating from these budgetary objectives subject to certain conditions.
Der er foretaget ændringer af den præventive del af pagten, så der bl.a. er mulighed
Under the general heading of ‘better lawmaking’ the Commission launched a series of initiatives (including impact analysis and simplification), continuing action initiated in 2002 with the other institutions to improve regulation and the quality of legislation,
11 for at differentiere de mellemfristede budgetmålsætninger, ligesom det endda under visse omstændigheder vil være muligt at afvige fra disse budgetmålsætninger.
11 enhance the benefits for the general public, increase compliance and e ectiveness, and cut costs in accordance with the principles of proportionality and subsidiarity.
På et andet område, nemlig sikkerhedsområdet, kan man konstatere, at Kommissionen har forelagt den femårige handlingsplan, som tager sigte på at gennemføre det ambitiøse Haag-program. Det handler om at styrke frihed, sikkerhed og retfærdighed i EU, også den eksterne dimension, og især de grundlæggende rettigheder og borgerrettighederne i overensstemmelse med de retningslinjer, som Det Europæiske Råd vedtog i november 2004.
In the area of security, the Commission presented a ve-year action plan to give e ect to the highly ambitious Hague programme designed to boost freedom, security and justice within and outside the European Union, with particular reference to fundamental rights and citizenship, in accordance with the guidelines adopted by the European Council in November 2004.
Dette område har været præget af den fælles indsats for at bekæmpe terrorismen, som også i år ramte os europæere dybt i hjertekulen. Denne fælles indsats bør dog gå hånd i hånd med respekten for retsstaten og menneskerettighederne.
There was also a collective e ort to combat terrorism, which this year once again killed and wounded people in Europe, an e ort that goes hand in hand with respect for the rule of law and human rights.
Efter en række omfattende katastrofer i første halvdel af året blev der sat ind med en række tiltag for at øge transportsikkerheden, især i luften.
Following a series of disasters in the rst half of the year, attempts were made to improve safety in public transport, particularly air transport.
På lignende måde er der med hensyn til folkesundheden indført en ganske særlig overvågning og præventive foranstaltninger, herunder forbud mod indførsel af visse kategorier af fugle, som modtræk mod risikoen for en pandemi af fugleinfluenza.
In the public health sphere, special vigilance and preventive measures, including a ban on imports of certain categories of birds, were put in place to deal with the pandemic threat following outbreaks of avian in uenza.
Med hensyn til EU’s eksterne forbindelser kan det konstateres, at året 2005 var præget af indledningen af tiltrædelsesforhandlinger med Kroatien og Tyrkiet og politikken over for Balkan-landene, som har taget sigte på at give et europæisk perspektiv til landene i dette område, for hvilke der er forelagt europæiske partnerskaber: Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro, herunder Kosovo (1).
Turning to the Union’s external relations, the main events of 2005 were the opening of accession negotiations with Croatia and Turkey and the pursuit of a policy with the western Balkans designed to o er the countries there the prospects of a European future in the form of partnerships: Albania, Bosnia and Herzegovina, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, and Serbia and Montenegro, including Kosovo (1).
I 2005, som var tiåret for påbegyndelsen af Barce-lona-processen over for Middelhavslandene, gik den såkaldte naboskabspolitik, som i udenrigspolitisk sammenhæng har været meget højt prioriteret som instrument til at forankre stabiliteten, sikkerheden og en større velstand for regionen som helhed, ind i en afgørende fase. Der er nu 7 handlingsplaner i kraft (Den Palæstinensiske Myndighed, Israel, Jordan, Marokko, Moldova, Tunesien og Ukraine), og 5 er på vej (Armenien, Aserbajdsjan, Egypten, Georgien og Libanon).
In 2005, the 10th anniversary of the Barcelona process governing relations with the countries of the Mediterranean, the neighbourhood policy, one of the core priorities of external policy instrumental in anchoring stability, security and greater prosperity for the region as a whole, reached a decisive stage.
Ministerforhandlingerne om revision af Cotonou-aftalen, der er undertegnet mellem EU og 77 lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), og hvis prioriterede mål har været at styrke effektiviteten og kvaliteten af partnerskabet mellem EU og AVS, blev afsluttet med succes i februar.
The ministerial negotiations for the revision of the Cotonou Agreement between the European Union and 77 African, Caribbean and Pacific (ACP) countries, designed primarily to enhance the e ectiveness and quality of the European Union–ACP partnership, were brought to a successful conclusion in February.
Styrkelsen af vores partnerskaber med vores strategiske allierede som USA og den dialog, vi fører med vores nye vigtige partnere som Kina og Indien var i fokus i 2006,
The European Union played a key role at the UN summit in September, thanks to substantial groundwork on its part and to its undertaking to speed up progress
(1) Kosovos status er reguleret ved FN’s Sikkerhedsråds resolution 1244.
1) The status of Kosovo is governed by UN Security Council Resolution 1244.
INDLEDNING hvor der herskede et handelsklima, der blev gjort mere følsomt af den økonomiske og sociale situation i Europa og de tidsfrister, der er knyttet til forhandlingerne inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO).
INTRODUCTION towards the millennium development goals (MDGs).
Tilsagnet om en fordobling af EU’s bistand til udviklingslandene mellem 2004 og 2010, vedtagelsen af en fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, som omhandler en »europæisk konsensus«, og vedtagelsen af en strategi til fordel for Afrika var højdepunkterne i EU’s udviklingspolitik.
The commitment to doubling Union assistance to developing countries between 2004 and 2010, the adoption of a joint declaration by the European Parliament, the Council and the Commission expressing a ‘European consensus’, and the adoption of a strategy for Africa were among the de ning moments for the Union’s development policy.
EU fortsatte i øvrigt sin politik med hensyn til humanitær støtte, som fortsat placerer EU i første række blandt aktørerne i verden på dette område.
The Union also continued its activities on the humanitarian aid front, where it remains one of the world’s leading contributors.
Også 2005 har været præget af frygtelige dramaer, enten menneskeskabte eller som følge af elementernes rasen, som har ramt et stort antal regioner i verden.
Terrible man-made and natural disasters once again a ected many regions of the world.
EU er som altid i sådanne situationer trådt til med hjælp, hvad enten det drejer sig om at reagere hurtigt på store katastrofer som tsunamien eller jordskælvet i Sydasien, eller om at yde hjælp — langt fra brændpunkterne — i forbindelse med hvad man kalder de »glemte kriser«, som altid giver anledning til lidelser hos de ramte befolkninger.
As always, the Union acted to respond rapidly to the major catastrophes, including the tsunami and the earthquake in south Asia, and to play its part behind the scenes in what have come to be known as the forgotten crises and which always cause terrible human suffering.
EU’s tilsagn om at styrke sammenhængen i de politikker, der tjener udviklingsformål, og om at knytte andre af EU’s politikker til milleniumudviklingsmålenes målsætninger og dagsorden, har ligeledes udgjort en vigtig etape.
The Union’s commitment to increase the consistency and coherence of its development policies and to match other policies to the MDG objectives and timetable represented a further major step forward.
Ønsket om at begrænse denne indledning til nogle få typiske eksempler blandt de mange væsentlige aktioner, som EU har gennemført i år, betyder, at det ikke er muligt at nævne alle de områder, hvor EU har været aktiv; disse vil blive omtalt i beretningens forskellige kapitler.
The decision to confine this introduction to a few typical examples of key interventions by the Union this year means that it is not possible to list all the areas of Community activity; they are to be found in the specific chapters of the Report itself.
Det skal dog endnu engang understreges, da det er en vigtig etape i forbindelserne mellem EU og dets borgere, at man har valgt en ny tilgang med hensyn til europæiske informations- og kommunikationskampagner, som er orienteret mod offentlig dialog og debat.
But mention must be made of the new dialogue- and public debate-oriented approach to information and communication on Europe as it represents an important development in relations between the Union and its citizens.
Denne tilgang kommer især til udtryk i den såkaldte »Plan D for demokrati, dialog og debat«, som nu skal sættes i værk i stor stil, og som vil blive fulgt op af en hvidbog i 2006 udarbejdet af Kommissionen.
This approach was given practical expression in ‘Plan D for democracy, dialogue and debate’, which now has to be widely activated and will be followed by a Commission White Paper in 2006.
På mødet blev man enige om at koncentrere indsatsen om en række store prioriterede emner.
These subjects will doubtless be central to the next General Report, which will, when the time comes, address the activities of the European Union in 2006.
Det Europæiske Råd nåede på sit møde i december til en konsensus (1), som nu skal udmøntes i en interinstitutionel aftale, der inddrager Europa-Parlamentet.
Hence the need for the Union to be granted the multiannual nancial framework for 2007–13 negotiated throughout 2005, on which the December European Council reached a consensus (1); this has still to be given formal shape in an interinstitutional agreement.
Formandskabets konklusioner, Det Europæiske Råd (22. og 23. marts; 16. og 17. juni; 15 og 16. december): http://ue.eu.int/showPage.asp?id=432 & lang=da & mode=g
Council Presidency conclusions (22 and 23 March; 16 and 17 June; and 15 and 16 December): http://ue.eu.int/showPage.asp?id=432 & lang=en & mode=g
Kommissionens bidrag til mødet i oktober af stats- og regeringscheferne: »Europæiske værdier i en globaliseret verden« — KOM(2005) 525
Contribution of the Commission to the October meeting of Heads of State or Government — ‘European values in the globalised world’: COM(2005) 525.
Den 13. juni gav Rådet irsk status som officielt sprog og arbejdssprog i EU fra 2007 (1).
On 13 June the Council conferred o cial-language status on Irish, which will also be a working language of the European Union, with e ect from 2007 (1).
Der bliver således 21 sprog med denne status.
This raises the number of o cial languages to 21.