natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hertil kommer, at IPPC-direktivet kræver, at der oprettes et forureningsemissionsregister, som omfatter emissioner fra et stort antal industrianlæg .
Further, the IPPC Directive requires the establishment of a pollution emissions register covering emissions from a large number of industrial installations.
Data på projektniveau omfatter i de fleste tilfælde belastningsfaktorer såsom emissioner samt til en vis grad miljøvirkninger.
Data at project level in most cases cover pressure factors such as emissions and also to some extent environmental effects.
Disse data kan bidrage til at sammenligne forudsigelsen af miljøvirkninger og opfyldelsen af miljømålsætninger på planlægningsniveauet med de faktiske virkninger, der følger af planens eller programmets gennemførelse.
These data can help to compare the prediction of environmental effects and the achievement of environmental targets on the planning level with the real effects resulting from the implementation of the plan or programme.
Normalt indsamles oplysninger på projektniveau af andre myndigheder end dem, der har ansvaret for overvågningen af planer og programmer.
Usually information at project level is collected by other authorities than those in charge of monitoring of plans and programmes.
Det skal derfor sikres, at dataene stilles til rådighed for overvågningsmyndigheden, hvis overvågningssystemet afhænger af projektrelaterede data.
It must therefore be ensured that the data are made available to the monitoring authority if the monitoring system is to depend on project-related data.
Det skal også tages i betragtning, at oplysninger på projektniveau primært fokuserer på mindre miljøvirkninger, mens SMV ofte gennemføres for større planer eller programmer.
Also it has to be taken into account, that information at project level is mainly focused on small-scaled environmental effects while the SEA is often performed for large-scale plans or programmes.
Oplysningerne på projektniveau skal derfor behandles, aggregeres og sammendrages, for at de kan anvendes i forbindelse med overvågningen af en plan eller et program.
Therefore the information from the project level has to be processed, aggregated and summarised in order to use it for the monitoring of a plan or programme.
b) Generel miljøovervågning Den anden og udbredte kilde til miljøoplysninger består i generelle miljøovervågningssystemer inklusive statistikker, som indeholder miljødata uden at være specifikt relateret til planer, programmer eller projekter.
b) General environmental monitoring The second and widespread source of environmental information consists in general environmental monitoring systems including statistics providing environmental data without being specifically related to plans, programmes or projects.
Selv om disse data viser ændringer i miljøet og dermed miljøvirkningerne, tillader de kun begrænsede konklusioner om virkningerne af planens eller programmets gennemførelse (da det er vanskeligt at etablere en årsag-virkningssammenhæng).
Although these data show changes in the environment and thus environmental effects they only allow conclusions limited as to the impact resulting from the implementation of the plan or programme (as the cause-effect link is difficult to establish).
Disse data kan imidlertid benyttes til at finde ud af, om miljømålsætningerne og -målene, der er indeholdt i en plan eller et program, er opfyldt.
However, these data can be used to find out whether environmental objectives and targets included in a plan or programme have been achieved.
De kan også give et fingerpeg om effektiviteten af de foranstaltninger, der er iværksat eller forudset, med henblik på opfyldelsen af disse mål.
They also may give an indication about the efficiency of measures undertaken or foreseen to achieve these targets.
Sådanne kilder, der består i generelle miljøovervågningsordninger, statistikker og undersøgelser, findes i alle medlemsstater og foreskrives også til en vis grad af fællesskabslovgivningen (f.eks. overvågning efter artikel 5 og 8 i vandrammedirektiv 2000/60/EF eller direktiv om luftens indhold af ozon 2002/3/EF)26.
Such sources of general environmental monitoring schemes, statistics and investigations can be found in all Member States and are to a large extent also required by EC legislation (e.g. monitoring according to Articles 5 and 8 of the Water Framework Directive 2000/60/EC or Directive on Ozone in ambient air 2002/3/EC).26
En mere detaljeret oversigt over den relevante fællesskabslovgivning findes i den endelige rapport vedrørende IMPEL-projektet.
A more detailed overview of relevant EC legislation is given in the final report of the IMPEL project
Kilder til miljøoplysninger kan findes på projektniveau (f.eks. oplysninger indsamlet i WM-procedurer eller emissionsregistre etableret på basis af IPPC-direktivet).
Sources of environmental information can be found at project level (e.g. information gathered in EIA procedures or emissions registers established on the basis of the IPPC Directive).
Miljøoplysninger på projektniveau omhandler belastningsfaktorer og miljøvirkninger.
Environmental information at project level addresses pressure factors and environmental effects.
Oplysninger på projektniveau skal aggregeres og sammendrages, når de anvendes med henblik på planlægningsniveauet.
Information at project level needs to be aggregated and summarized when it is used for the planning level.
Generelle miljøovervågningssystemer leverer miljødata, som sporer ændringer i miljøet.
General environmental monitoring systems provide environmental data detecting changes in the environment.
Disse data bidrager til at kontrollere, om miljømålsætningerne og -målene opfyldes, men de gør det kun muligt i begrænset grad at etablere en kobling mellem miljøændringer og gennemførelsen af planer eller programmer.
These data help to verify the achievement of environmental objectives and targets but they allow only to a limited extent the changes in the environment to be attributed to the implementation of the plan or programme.
Fællesskabslovgivningen indeholder forskellige bestemmelser, der kræver indsamling af miljødata, som kan være nyttige, for så vidt angår artikel 10.
EC legislation contains various provisions requiring the collection of environmental data which may be useful for the purpose of Article 10.
Udfylde hullerne Det fjerde trin består i at udfylde de huller, der findes, når man sammenligner de eksisterende informationskilder med de behov, der følger af artikel 10, hvad angår den/det specifikke plan/program.
Filling the saps The fourth step is to fill the gaps that are found when comparing the existing sources of information to the needs following from Article 10 for the specific plan or programme.
I visse tilfælde kan oplysningerne være tilstrækkelige til at opfylde kravene i artikel 10, men det kan være nødvendigt at foreskrive en løbende informationsudveksling mellem de myndigheder, der indsamler oplysninger, og den myndighed, som har ansvaret for overvågningen.
In some cases the information may be sufficient to fulfil the requirements of Article 10, but it may be necessary to provide for a continuous exchange of information between the authorities collecting the information and the authority responsible for monitoring.
I andre tilfælde vil eksisterende overvågningssystemer måske skulle udvides ved tilføjelse af yderligere aspekter eller målepunkter.
In other cases existing monitoring systems may have to be enlarged by including additional aspects or measuring points.
Det skal imidlertid understreges, at overvågning ifølge artikel 10 har et begrænset formål, nemlig at afdække mangler ved miljøvurderingen, og at der ikke er tale om en fritstående videnskabelig øvelse.
Yet it should be stressed that monitoring according to Article 10 has a limited purpose, i.e. to identify shortcomings of the environmental assessment, and that it is not a free-standing scientific exercise.
Man skal altid være opmærksom på dette, når man overvejer at udvide de eksisterende overvågningssystemer eller at indføre nye.
This always has to be borne in mind when thinking about enlarging existing monitoring systems or installing new ones.
Proceduremæssig integration af overvågning i planlægningssystemet Det femte trin består i at integrere overvågningen i planlægningssystemet.
Procedural integration of monitoring into the planning system The fifth step is to integrate monitoring into the planning system.
Som nævnt ovenfor, behøver overvågningen ikke at udgøre et separat trin i planlægningsproceduren, men kan være en del af det regulære planlægningssystem.
As said above, monitoring does not have to be a separate step in the planning procedure, but it can be part of the regular planning system.
Det ser ud til, at et godt sted i den administrative proces at integrere den overvågning på, som kræves af SMV-direktivet, er den regulære revision af en/et eksisterende plan/program.
A good point in the administrative process to integrate the monitoring required by the SEA Directive appears to be the regular revision of an existing plan or programme.
Forekommer der ikke en sådan regulær revision, skal tidspunktet for og hyppigheden af overvågningen af virkningerne af planen eller programmet fastlægges, enten i en generel regel eller i forbindelse med hver enkelt særskilt miljørapport.
If there is no such regular revision, time and frequency for monitoring the effects of the plan or programme should be laid down, either in a general rule or in the context of each individual environmental report.
Der skal under alle omstændigheder etableres en række proceduremæssige ordninger for at sikre, at overvågningssystemerne fungerer effektivt.
In any case some procedural arrangements have to be made to ensure that the monitoring system runs effectively.
Det skal fastlægges, hvilken myndighed (eller hvilket andet organ), der har ansvaret for de forskellige overvågningsopgaver, herunder indsamling af miljøoplysninger, behandling af miljøoplysninger og evalueringen af disse.
It has to be determined which authority (or other body) is responsible for the different tasks of monitoring, comprising the collection of environmental information, processing the environmental information and their evaluation.
Desuden er det vigtigt, at de relevante oplysninger meddeles den respektive myndighed i en hensigtsmæssig form (f.eks. skal miljødata forklares og placeres i et forståeligt dokument, når de forelægges for den beslutningstagende myndighed).
Further, it is important that the relevant information is submitted to the respective authority in an appropriate form (e.g. environmental data should be explained and put in an understandable document when presented to a decision making body).
Når man etablerer overvågningsordninger, skal man være opmærksom på, at overvågningen ikke slutter med indsamlingen af miljøoplysninger, men også inkluderer evalueringen af disse.
When setting up monitoring arrangements it should be noted that monitoring does not end with the collection of environmental information but includes also their evaluation.
Overvågning kan integreres i planlægningssystemet.
Monitoring can be integrated in the planning system.
En effektiv overvågning forudsætter, at der udpeges en ansvarlig myndighed/ansvarlige myndigheder, og at tidspunktet for og hyppigheden af overvågningsforanstaltningerne fastlægges.
Efficient monitoring demands a determination of the responsible authority/ies and the time and frequency of monitoring measures.
Overvågningsordningerne skal også inkludere evaluering af miljøoplysningerne.
Monitoring arrangements should also include the evaluation of the environmental information.
Afhjælpende foranstaltninger Miljøoplysninger, der indsamles via overvågning, kan være til nytte i forbindelse med overvejelserne om egnede afhjælpende foranstaltninger inden for rammerne af den nationale lovgivning.
Remedial action Environmental information received through monitoring can be of assistance when considering appropriate remedial action in the framework of national legislation.
Artikel 10 fastsætter imidlertid ikke nogen forpligtelse til at gennemføre afhjælpende foranstaltninger.
Article 10, however, does not lay down an obligation to undertake remedial action.
Følgende afsnit indeholder derfor kun generelle betragtninger om afhjælpende foranstaltninger.
The following section therefore contains only general reflections about remedial action.
Det kan være nyttigt at fastlægge kriterier, som udløser en undersøgelse af afhjælpende foranstaltninger.
It may be useful to determine criteria which trigger an examination of remedial action.
Den gældende lovgivning i en række medlemsstater indeholder allerede generelle bestemmelser, der kræver en revision af planen, hvis dette er nødvendigt for at sikre den ønskede udvikling (f.eks. sikre en afbalanceret byudvikling).
Existing legislation in some Member States contains already general provisions requiring a revision of the plan if this is necessary to ensure the intended development (e.g. to ensure a well balanced urban development).
Der kan iværksættes afhjælpende foranstaltninger på forskellige niveauer.
Remedial action can be taken on different levels.
På planlægningsniveauet kan en beslutning om vedtagelse af en plan eller et program omgøres, og en ny plan eller et nyt program kan vedtages, eller den/det eksisterende plan/program kan ændres.
On the planning level, the decision on the adoption of the plan or programme can be reversed and a new plan or programme can be adopted or the existing plan or programme one can be modified.
Hvis medlemsstaternes retssystem tillader det, kan der også iværksættes afhjælpende foranstaltninger på gennemførelsesniveauet. Det kan i særdeleshed betyde, at de erklæringer i planen eller programmet, der har vist sig at være ukorrekte, eller som har været baseret på ukorrekte antagelser, ikke længere betragtes som grundlag for anlægstilladelser til enkeltstående projekter.
If the legal system of the Member States so allows, remedial action could also be taken on the implementation level.
Afhjælpende foranstaltninger på planlægningsniveauet kan også kombineres med sådanne aktioner på gennemførelsesniveauet.
Remedial action on the planning level could also be combined with such action on the implementation level.
Det vil betyde, at planen eller programmet ændres på basis af de nye oplysninger om dens/dets indvirkning på miljøet.
This would mean that the plan or programme is modified on the basis of the new information on its effects on the environment.
For at undgå, at der iværksættes anlægsaktiviteter, mens den/det (gamle) plan/program stadig er gældende, som kan stride mod den påtænkte ændring af planen eller programmet, kan procedurerne for anlægstilladelse til projekter udsættes, eller beslutninger om projekter kan træffes uden hensyntagen til planen eller programmet, hvis de respektive nationale retssystemer tillader det.
In order to avoid developments which might occur while the (old) plan or programme is still in force and which might contravene the envisaged modification of the plan or programme, development consent procedures for projects could be postponed or the decision on projects could be taken without referring to the plan or programme if the respective national legal systems so allows.
Det kan være nyttigt at fastlægge de kriterier, der er bestemmende for, om man skal overveje at iværksætte afhjælpende foranstaltninger.
It may be useful to determine criteria which trigger the consideration of remedial action.
Afhjælpende foranstaltninger kan iværksættes på planlægningsniveauet og på gennemførelsesniveauet.
Remedial action can be undertaken on planning level and implementation level.
Ursula Platzer, Forbundsministeriet for Landbrug og Skovbrug samt Miljø og Vandforvaltning, Østrig
Ursula Platzer, Federal Ministry of Agriculture, Forestry, Environment and Water Management, Austria
Otmar Lell and Astrid Langenberg, Forbundsministeriet for Miljø, Naturbeskyttelse og Reaktorsikkerhed, Tyskland
Ormar Lell and Astrid Langenberg, Federal Ministry for the Environment, Nature Conservation and Nuclear Safety, Germany
Matthias Roder, Det Bayerske Ministerium for Regional Udvikling og Miljøanliggender, Tyskland
Matthias Roder, Bavarian Ministry of Regional Development and Environmental Affairs, Germany
Mari Van Dreumel, Boligministeriet, Ministeriet for Fysisk Planlægning og Ministeriet for Miljø, Nederlandene
Mari Van Dreumel, Ministry of Housing, Spatial Planning and the Environment, Netherlands
Den Europæiske Unions net for gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivning (IMPEL).
European Union Network for the Implementation and Enforcement of Environment Law (IMPEL).
IMPEL-PROJEKT: Gennemførelse af artikel 10 i SMV-direktiv 2001/42/EF
IMPEL PROJECT: Implementation of Article 10 of the EA Directive 2001/42/EC
GENNEMFØRELSE AF DIREKTIV 2001/42 OM VURDERING AF BESTEMTE PLANERS OG PROGRAMMERS INDVIRKNING PÄ MILJØET
Implementation of Directive 2001/42/EC on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment
Generelt ύι
Environment themes
By m i I i & Tilskud
U r baη η
Natura 2000 og skove»Udfordringer og muligheder«
Natura 2000 and forests‘Challenges and opportunities’
Fortolkningsvejledning sen as
Interpretation guide s s en a .
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-serveren (http://europa.eu.int)
It can be accessedthrough the Europa server (http://europa.eu.int).
©De Europæiske Fællesskaber, 2004Eftertryk tilladt med kildeangivelse
©European Communities, 2003Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Indledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.1.Dokumentets formål . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.2.Hvorfor en samlet rapport om Natura 2000 og skove . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.3.Betydningen af interessentinddragelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Introduction . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.1.Purpose of this document . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.2.Why a comprehensive report on Natura 2000 and forests? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.3.The importance of stakeholder involvement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Fakta om EU’s skove, skovbrug og miljø . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Facts about EU forests, forestry and the environment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Integrering af miljøpolitikken i EU’s øvrige politikområder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .5.1.Maastricht-traktaten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .5.2.Miljøkobling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .5.3.EU’s skovbrugsstrategi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Integration of environmental policy into other EU policy fields . . . . . . . . . . . . . . . . . .5.1.The Treaty of Maastricht . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .5.2.Cross-compliance . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .5.3.The EU forestry strategy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Forvaltning af Natura 2000skovlokaliteter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .6.1.Skovbrug og naturbevaring . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .6.2.Generelle krav til skovforvaltning på Natura 2000lokaliteter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .6.3.Operationelle retningslinjer for bæredygtig skovforvaltning på Natura 2000lokaliteter . . . . .6.4.Betydningen af en formel vedtagelse af forvaltningsprincipperne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Management of Natura 2000 forest sites . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .6.1.Forestry and nature conservation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .6.2.General requirements for forest management on Natura 2000 sites . . . . . . . . . . . . . . .6.3.Operational-level guidelines for sustainable forest management on Natura 2000 sites . . . .6.4.The importance of formal adoption of management principles . . . . . . . . . . . . . . . . . .6.5.Recommendations for biodiversity conscious forestry on protected areas and beyond . . . .
Kontraktbaserede bevaringsforanstaltninger . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Skovbrugsforanstaltninger under EU’s miljøpolitik: Life . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Den nye generation af fællesskabsfonde 20002006 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7.1.1.Contract conservation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .7.1.2.Forestry measures under EU environmental policy: LIFE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .7.1.3.The new generation of Community funds, 2000–06 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.2.Eksempler fra udvalgte Life-Natur- og Life-Miljø-projekter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.3.Leader+- og Interreg III-eksempler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.4.Planer for udvikling af landdistrikterne og skovbrug . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.5.Pro Silva: praktisk naturnært skovbrug . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.6.Bevaringsservitutter efter »amerikansk mønster« . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.7.Et smut »down under«: naturbeskyttelse på privat ejendom på Tasmanien . . . . . . . . . . . . . .
8.2.Examples from selected LIFE Nature and LIFE Environment projects . . . . . . . . . . . . . . .8.3.Leader+and Interreg III examples . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.4.Rural development plans and forestry . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.5.Pro Silva: practical close-to-nature forestry . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.6.Conservation easements: the American way . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8.7.A look down under: nature protection on private land in Tasmania . . . . . . . . . . . . . . .
Generelle konklusioner om skovbrug på Natura 2000lokaliteter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
General conclusions about forestry and Natura 2000 sites . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Bilag I: Generel information om skove og skovbrug . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1.Skovenes tilstand i et globalt perspektiv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.Skovene i EU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Annex I: General information about forests and forestry . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1.Global forest condition . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .2.Forests in the European Union . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vi er stærkt afhængige af vores skove.
We depend on our forests for a lot.
De skal levere tømmer og andre produkter, men de er også vigtige, når detgælder rekreative formål.
They have to provide timber and other products, but they are important forrecreation too.
De har desuden en væsentlig miljøfunktion, idet de beskytter biodiversiteten, berigerlandskabet og regulerer klima, vand og jord.
They also play an essential environmental function in protecting biodiversity, enhancing thelandscape, and regulating climate, water and soil.
Så skovene er måske den vigtigste naturressource i Europa.
So forests are perhaps the most important natural resource in Europe.