natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den endelige rapport om pilotprojektet vedrørende erhvervskonse­kvensanalyse (ΒΙΑ) er nu offentliggjort som Enterprise­dokument på engelsk og findes i elektronisk form på alle 11 EU­sprog (se Download nedenfor).
The final report on the business impact assessment (ΒΙΑ) pilot project has been published in English as an Enterprise Paper. It is also available electronically in all 11 EU languages (see download below).
Rapporten sammenfatter konklusionerne fra projektet, der blev afsluttet i marts 2002 (jf. Erhvervslivets Europa nr. 8) og indeholder anbefalinger med henblik på at forbedre analysen af EU­lovgivningens følgevirkninger for virksomheder.
It outlines the conclusions of the project, which ended in March 2002 (see Enterprise Europe No 8) and includes recommendations to improve analysis of the impact of legislation on businesses.
Her indkredses også nogle succesfaktorer i relation til Kommissionens nye, integrerede konsekvensanalysesystem (jf. s. 16).
It also identifies success factors for the Commission's new integrated impact assessment system (see p. 16).
Kontakt:Europa-Kommissionen, GD Erhvervspolitik, afd. GI, B-1049 Bruxelles
Contact:European Commission, Enterprise DG, Unit Gl, B-1049 Brussels.
CD Erhvervspolitik har gennemført en analyse med evaluering af EU's konstruk­tionsindustris konkurrencesituation.
The Enterprise DG has completed a flash analysis evaluating the competitive situation of the EU's engineering industry.
Dokumentet kan findes på engelsk via nedenstående link.
It is available in English on the Internet at the link below.
Analysen gør status over udviklingen i sektoren indtil juli 2002, baseret på talmateriale fra før december 2001.
The analysis records developments In the sector up to July 2002, based on data up to December 2001.
Sektorens 29 000 virksomheder beskæftiger 3,4 mio. mennesker og skaber en værditilvækst på i alt 178,1 mia. euro i EU.
This industry's 29 000 companies provide employment for 3.4 million people and generate a value­added of 178.1 billion euro across the EU.
Afslutningsvis analyseres nogle nylige udviklingstendenser inden for den mekaniske og elektriske ingeniørvirksomhed på både EU­plan og nationalt plan.
It also analyses recent trends in mechanical and electrical engineering both at EU and national levels.
Erhvervslivets EUROPA nr. 9 I Oktober­december 2002
Enterprise EUROPE No 9 _BAR_ October­December 2002
EN SPORVOGN I BRNO, (Tjekkiet) er blevet »kapret« af det lokale Euro-Info-Center (EIC) og forvandlet til en rullende reklame for erhvervsfremmecenterets årelange promoveringsaktiviteter.
A CITY TRAM IN BRNO, in the Czech Republic, has been 'hijacked' by the local Euro Info Centre (EIC) and turned into a travelling advertisement for the business support INFO CENTRB centre's year-long promotional activities.
Brnos 400 000 indbyggere kan tage sporvognen, der er malet i strålende farver og fyldt med EIC-logoer, og køre med på dens lange rute fra bymidten ud i forstæderne.
Brno's 400 000 citizens can ride the brightly painted tram, resplendent with EIC logos, on its long route from the centre of the city to its outskirts.
Sidste stop er Brnos udstillingscenter, hvor erhvervsmessen »Contact-Contract 2002« åbner til november.
The last stop is the Brno exhibition centre where the business trade fair, 'Contact-Contract 2002', will open in November.
EIC-leder Libor Kejda, siger: »Det var det ideelle reklamekøretøj for vores EIC.
Libor Kejda, the EIC manager, comments: 'This was the ideal promo­tional vehicle for our EIC.
Ud over de meget iøjnefaldende logoer og bemalinger udvendigt på sporvognen, der dagligt ses af tusindvis af potentielle klienter, er der indvendigt hele 46 steder med plakater og pjecer, hvor vi kan avertere for arrangementer, møder og aktiviteter organiseret af vores værtsorganisation og os selv«.
Apart from the highly visible logos and livery on the outside of the tram seen by thousands of potential clients daily, the inside also boasts 46 poster and leaflet sites where we can advertise events, seminars and activities organised by our host organisation and ourselves.'
EIC-nettet, der administreres af G D for Erhvervspolitik, omfatter næsten 300 erhvervscentre i 37 lande rundt om i Europa.
The EIC network, run by the Enterprise DG, numbers almost 300 busi­ness support centres in 37 countries across Europe.
Nettet, der blev startet op i 1987, er nu kontinentets største erhvervsnetværk.
Founded in 1987, it is now the continent's largest business support network.
Januar-marts 2003
January–March 2003
NY ØKONOMIMere e-information på tværs af grænser
NEW ECONOMYCross-border electronic information
DET INDRE MARKEDDirektivet om forsinket betaling
SINGLE MARKETLate payments legislation
Klædt på tilfremtiden
Dressing for
LEDER Udvidet debat om industripolitik
EDITORIAL Enlarging industrial policy debate
DET INDRE MARKED p18Direktivet om forsinket betaling gennemføres
SINGLE MARKET p18Implementing the Late Payments Directive
Nu også et indre marked fornaturmedicin
Extending the single market toherbal medicines
Fælles EU-certificering af drikkevandsudstyr
NEW ECONOMYCross-border electronic information
ETA-godkendelse og CE-mærkning
European Technical Approval and CE marking the future
Under englevinger Bankstabilitet og SMVer
Under the wings of an angel Bank stability and SMEs
Klædt på til fremtiden
Dressing for the future
EU og USA samarbejder om regelstyring
GLOBAL MARKETPLACE p19New EU/China consultation mechanism
DIVERSE NYHEDER Høringer
FOR THERECORD Commission consultations
NY ØKONOMIMere e-information om
NEW ECONOMYDeveloping electronic information on crossborder public services
Bedre rammevilkår for virksomheder
Better environment for enterprises
Avanceret it kan være med til at bevare europæisk tøjindustris konkurrenceevne,revolutionere måden vi køber tøj på, og skabe nye afsætningsmuligheder.(side 6-7)
The use of information societytechnology will help Europe’sclothing industry maintain itscompetitive edge. It could alsorevolutionise the way we buyclothes and lead to new businessopportunities for companies.(pages 6 and 7)
Erhvervslivets Europaer et gratis nyhedsbrev, som udsendes kvartalsvis på de 11 officielle fællesskabssprog af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Erhvervspolitik.
Enterprise Europeis a free of chargenewsletter published quarterly in the11 Community languages by the European Commission’s Enterprise Directorate-General:
En elektronisk udgave af Erhvervslivets Europafindes på Europa-Kommissionens hjemmeside på adressen:http://europa.eu.int/comm/enterprise/library
An electronic version of Enterprise Europeis available on the Commission’s Europa web site (europa.eu.int/comm/enterprise/library).
Kontoret for Oplysning og Kommunikation Generaldirektoratet for Erhvervspolitik Europa-Kommissionen Tlf. (32-2) 295 23 88Fax (32-2) 299 19 26E-post: enterprise-europe@cec.eu.int
Information and Communication Unit Enterprise Directorate-General European Commission Tel. (32-2) 29-52388Fax (32-2) 29-91926E-mail: enterprise-europe@cec.eu.int
©De Europæiske Fællesskaber, 2003Gengivelse tilladt med behørig kildeangivelse
© European Communities, 2003Reproduction is authorised, provided the source is acknowledged.
Fotografierne i dette nummer er leveret af Photodisc, Benelux Press, EURATEX,Olivier Polet, EIC Milan og Europa-Kommissionen.
Photographs for this edition were suppliedby Photodisc, Benelux Press, EURATEX,Olivier Polet, EIC Milan and European Commission.
Udvidet debat om industripolitik et vil fortsat være decentrale mål for EUsindustripolitik, at forbedre
Enlarging the industrial policy debate mproving the operatingenvironment for enterprise,facilitating structural adjust-
Udvidelsen af EU rummergenerelt store muligheder forerhvervslivet, ikke mindstadgangen til et meget størrekundegrundlag og en pulje afressourcer, herunder de nye mellem økonomiske, socialemedlemsstaters højtuddannedeog miljømæssige hensyn. arbejdsstyrke.
I ment, and striking a sustainable balance among economic,social and environmentalgoals, will remain at the coreof EU industrial policy.However, we invite contribu- least access to a far wider customer base and a pool of resources that includes a highly-skilled workforce in the new Member States.
Hvis industrien Men vi opfordrer nu også allegriber chancen, kan den berørte parter til at bidrageskabe hurtigere fremskridtmed forslag til, hvordan vimod det overordnede mål fra bedst kan effektivisere EU-topmødet i Lissabon i industripolitikken i det udvidede EU.
By seizing them, they can hastenprogress towards the goal,endorsed by EU leaders at the Lisbon European Council, in tions from all stakeholders on March 2000, of making Europehow best to improve the the world’s most competitive and dynamic knowledge-basedeconomy by 2010.
marts 2000, nemlig at gøre Europa til verdens mest konkur-rencedygtigeog dynamiske,videnbaserede økonomi inden2010.
efficiency and effectiveness ofindustrial policy measures inan enlarged Europe.
Politikker der sigter på at forbedre erhvervslivets vilkårer sat i værk, efterprøves ogforbedres jævnligt.
Policies to improve the envi-The Commission set out its ronment in which enterprises operate have been tried, tested, and regularly improved.They are already deliveringpromising results.
Det giverallerede lovende resultater.Men trods fremskridtene har EU brug for yderligere at styrke sin konkurrenceevne, overholdelsen af det indrebåde ved at bruge de nyemarkeds regler i alle medlemsstaters talenter og medlemsstater.
But despitethis progress, the Union needsto sharpen its competitiveedge, both by harnessing thetalents of new members andby building more systematicallyon its policy achievements,if itis not to lose out in today’stough economic climate.
Og endelig atskabe en bedre kombination afde EU-politikker, der sigter på atstyrkeindustriens konkurrenceevne ved at mere systematisk atudnytte sine egne politiskeresultater, ellers risikerer EU at tabe terræn i dagens
Specificadjustments and improvements to industrialpolicy willbe considered at an Enterprise DG conference scheduled for21 January.
Nu hvor ansøgerlandene gørklar til EU-folkeafstemninger,er den industripolitiske debatalles sag. Hvis EU efter udvidelsen skal kunne leverede arbejdspladser, den folkesundhed, den socialeanstændighed og den miljøtryghed, som alle europæere forventer, må EUkunne inspirere og rusteindustrien til at gøre sig konkurrencedygtig i en stadigmere åben verdensøkonomi.
This spring, as EU candidatecountries prepare to vote onjoining the Union, the industrial policy debate willbecome everyone’s business.If the enlarged Union is todeliver the jobs, publichealth, social decency andenvironmental safeguardsthat all Europeans expect,then it has to enable andencourage industry to compete in an increasinglyopen global economy.
og sørge for, at politiske barske økonomiske klima. målsætninger, der omfatter På en konference, som GDhele industrien, i højere grad Erhvervspolitik har planlagt tiltilgodeser hver enkelt sektorsden 21. januar, vil vi drøfte specifikke tilpasninger og forbedringer af industripolitikken.
These includeproactively supporting thespread of innovation andentrepreneurship, systematicallyvetting all rules that affect business for business-friendliness,ensuring that single marketrules work across the continent, better combining Community policies that aimto enhance industrial competitiveness, and ensuring thatindustry-wide policy prescriptions take more account of thespecific needs of each industrialsector.
præcise behov. Ideerne vilblive uddybet med bidrag fraberørte parter og fra EUs nye Konkurrenceevneråd (ministrenefor erhvervsliv/industri, det indremarked og forskning).
These ideas will berefined with input from stakeholders and the EU’s new Competitiveness Council(enterprise/industrial, singlemarket and research ministers).
ERKKI LIIKANENEuropa-Kommissær for Erhvervspolitik og Informationssamfund
Overall, enlargement offersindustry and enterprises significant opportunities, and not
Forberedelserne til udvidelsen af EU åbner nye muligheder for industrien i hele Europa, men de krævedetilpasninger stiller også nye krav til industripolitikken.
As EU enlargement preparations open up new opportunities for industry across Europe, so the adjustments they require are posing new challenges for industrial policy.
Globaliseringen, de voksende krav til miljø-, forbruger- ogsundhedsbeskyttelse samt sociale udviklingsbehov udgør samlet set nye udfordringer til erhvervslivet.De må tages op i det udvidede EU.
Globalisation, growing demand forenvironmental, consumer and health protection, and social development needs all pose new challenges to the enterprise community – challenges that the enlarged EU must take up.
Da der tillige er behov for at styrke produktivitet og konkurrenceevne,finder Europa-Kommissionen tiden inde til en fornyet debat om de faktorer, der kan gøre EUs industripolitik mere effektiv.
Coupled with theneed to improve productivity and competitiveness, the European Commission believes the time is ripe tolaunch a fresh debate on the factors that will improve the effectiveness of the Union’s industrial policy.
Us industripolitik er i årenes løb blevet tilpasset skiftende vilkår, udfordringer ogmuligheder. Flere forhold taler nu for en
he Union’s industrial policy has evolvedover the years to face up to changingconditions, challenges and opportuni-
Hvis de gennemføres hensigtsmæssigt vil de, efter Kommissionensopfattelse, gøre den eksisterende industripolitikmere effektiv.
Ithas now identified five central themes which,if properly implemented, would, it believes,improve the effectiveness of existing industrialpolicy.
EUs skuffende vækst i produktiviteten måvendes, hvis EU skal blive verdens mest konkurrencedygtige, videnbaserede økonomiinden 2010.
The EU’s disappointing performance in productivity growth needs to be reversed ifthe Union is to become the world’s mostcompetitive knowledgebased economy bythe end of the decade.
Fremstillingssektoren har måskenok klaret sig bedre end EUs økonomi somhelhed, men kan stadig ikke måle sig med devigtigste konkurrenter på verdensplan.
The manufacturingsector may have fared better than the EU economy as a whole, but it still underperformskey international competitors.
Industrien er stadig central for EU Servicesektorens betydning for den europæiske økonomi er afgjort vokset, menindustrien spiller stadig en central rolle.
Industry is still at the heart of the EU The service sector has undoubtedly grown inimportance in the European economy. Butindustry still plays a central role.
Den vedvarende produktivitetsvækst i fremstillingssektoren har givet afgørendenæring til den forsatte velstandsstigning i EU.Denne vækst har siden øget efterspørgslen på serviceydelser.
It is the continued growth of productivity in the manufacturing sector that has been at the root ofthe sustained increase in wealth in the EU.This has then fed into the growing demandfor services.
Globaliseringen, udsigten til enstigning i antallet af EU-lande fra 15 til 25 iløbet af halvandet år og de voksende krav tilmiljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsepåvirker alt sammen industrien.
Manufacturing and services are now closelyintertwined in a way that underlines thechanging nature of industry and these structural changes need to be taken on board infuture policy-making.
Fremstillings- og servicesektoren er nu nærtsammenknyttede på en måde, der understreger industriens omskiftelige natur,og disse strukturændringer må indregnes i den fremtidige planlægning.
In addition, the framework in which industrialpolicy operates is also changing.Globalisation, the prospect of EU membership climbing from 15 to 25 within 18months, and the demand for higher environmental, health and consumer protectionstandards all impact on industry.
Skal effektiviteten af de industripolitiske værktøjer maksimeres, må deanvendes inden for de individuelle sektorer på en måde, der tager hensyn tilhver sektors specifikke egenskaber. Hervil EUs nye konkurrenceevne-ministerråd,som blev besluttet på EU-topmødet i Sevilla i juni, være en støtte.
It will now be followed bya screening of EU policies thatimpact on industry to examinehow these can make a better contribution towards improvingthe Union’s competitiveness.
Meddelelsen følgesop med en gennemgang af de EU-politikker, der påvirker industrien for at finde ud af, hvordandisse i højere grad kan bidrage tilat styrke EUs konkurrenceevne.
The new EU ministerial Competitiveness Council established at last June’s European summit in Seville willhelp in this respect.
Udvidelsens konsekvenser analyseres EU-udvidelsen vil skabe meget storemuligheder for både kommende ogde nuværende medlemsstater.
Analyse implications of enlargement The enlargement of the Union willbe a source of unique opportunitiesfor both future and current Member States.
Den vil også bringe udfordringerefterhånden som industrier og virksomheder tilpasses de nye,mere konkurrencebetonedeerhvervsvilkår. I en fremadskuendeindustripolitik må der tages behørigthensyn til disse forhold, herunderansøgerlandenes særlige behov
It will also bringchallenges as industries and businesses adapt to the new,more competitive environment.A forward-looking industrial policymust give due consideration tothese, including the specificneeds of the candidate countries.
Målet er en bæredygtig udvikling Det er afgørende, at de tre søjler i enbæredygtig udvikling-dvs økonomiske,sociale og miljømæssige hensyn -udvikler sig på en måde så de gensidigt styrker hinanden.
Strike sustainable developmentbalance It is essential that the three pillars ofsustainable development – economic,social and environmental – shouldbe developed in a mutually reinforcingway.
Det vil krævestor årvågenhed fra alle de berørteparters side at sikre, at harmoniopnås.
Ensuring this harmony isachieved will require careful vigilancefrom all concerned.
Navnlig må det ikke gå ud overindustriens konkurrenceevne atimødekomme borgernes voksedekrav om miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelse og socialudvikling.
In particular, satisfying growingpublic demands for environmental,health or consumer protection or social development cannot be achieved at the expense of industry’s competitiveness.
Hvis ikke den økonomiske søjle er stærk nok,bliver det umuligt at nå de ambitiøse mål, som en bæredytigudviklingsstrategi indebærer.Kun en konkurrencedygtig industrikan skabe de økonomiske rammer, der kræves for at opfylde de andre målsætninger.
If the economic pillar is notstrong enough, it will becomeimpossible to achieve the sustainabledevelopment strategy’s ambitiousgoals since only a competitiveindustry can create the financialresources necessary to meet theseother objectives.
Innovation og iværksætteråndstimuleres Disse to faktorer er uundværligedrivkræfter for den industriellekonkurrenceevne i en videnbaseret økonomi.
Foster innovation and entrepreneurship In the knowledge economy, thesetwo factors are indispensabledrivers of industrial competitiveness.
De spiller begge encentral rolle i den industriellestrategi og deres rolle kan styrkesyderligere, hvis EUs politiskeinstrumenter udnyttes optimalt.
Both play a central role inindustrial strategy and their contribution can be enhancedthrough careful use of the rangeof policy instruments the Unionhas at its disposal.
Nu er debatten sat i gang ogdøren står åben for bidrag fra andre EU-institutioner, frabåde nuværende og kommende medlemsstater og i øvrigt fra alle berørte, som repræsenterererhvervs-, fagforenings-, forbru-ger- og andre interesser.Processen vil få et ekstra skubfremad med en konference, som Kommissionen afholder i Bruxelles den 21. januar.
The debate has now beenlaunched and the floor is open for contributions from other EUinstitutions, present and future Member States and stakeholders who represent business, tradeunions, consumers and otherinterests. The 21 January conference in Brussels organised by the Commission adds impetus to theprocess.
Kommissionens nylige meddelelseom industripolitik er blot et af de første skridt i en proces, der i sig selvindgår i en bredere indsats for at nåde strategiske mål fra EU-topmødernei Lissabon og Gøteborg.
Tailor policy to needs ofindividual sectors Industrial policy will continue toconcentrate on strengthening thehorizontal factors that determinecompetitiveness, such as humancapital, research, innovation andentrepreneurship.
Meddelelsen er ikke tænkt somdet sidste ord om, hvordanindustripolitikken bør være i begyndelsen af det 21. århun-
It is not intended to be the lastword on what industrial policy
Europa er i dag verdens næststørste beklædningseksportør efter Kina.
Nowadays, Europe is the second largestexporter of clothing in the world after China.
Men nye udfordringer er en dagligkendsgerning for industrien. Globalisering, handelsliberalisering og ny teknologi øger altsammen presset.
But new challenges are a day-to-day fact oflife for the industry.
Der er brug for innovation og investering i videnbaseret økonomi for atstyrke sektorens konkurrenceevne.
More innovation and investment in the knowledge-basedeconomy is needed to increase the competitiveness of the sector.
rug for nyt tøj? Så hop ind i en kabine og få en
eed some new clothes?Well, stand in a booth fora 30-second three-dimen-
Ved at bruge IST, f.eks. til at fremskynde designprocessen, kanman udveksle virtuelle stofprøvermed et fuldstændig naturtro udseende.
N businesses in the clothing sectoris overcoming similar obstacles.Using IST to speed up the designprocess, for example, is making itpossible for visually accurate virtualfabric samples to be exchanged.
Ikke mere fumleri med båndmål og gætværk om den rettestørrelse.
A further 2.7 millionwork in the sector in Turkey andin the Central and Eastern European Countries, many of whichwill soon become EU members.
Betragt dig selv på skærmen og prøv alskens modeller,stoftyper, farver og kombinationerbare ved at klikke med en mus.
sional body scan and your exactmeasurements will be stored on achip card.
Yderligere 2,7mio. mennesker arbejder i sammesektor i Tyrkiet og i de central- og østeuropæiske lande, hvoraf mangesnart bliver EU-medlemmer.
In anincreasingly competitiveglobalmarketplace, rapid reactiontimesand clear communication areessential.
Ønsketænkning?Eller fremtidens indkøbsmåde?e-handel kan give virksomhedernenye muligheder for at styrke dereskonkurrenceevne.
Wishful thinking?Or tomorrow’s way of shopping?E-business can offer opportunitiesfor companies to improve theircompetitiveness.
Men indtil nu harder været adskillige hindringer for at indføre e-handel i beklædningssektoren.
But until now,there have been several barriersto the introduction of e-businessin the clothing sector.
På et stadig mere konkurrencepræget marked er kortereaktionstider og klar kommunikation afgørende.
Thishas been hard to convey onscreen with existing computertechnology, and online sales toconsumers have been low.
Tøjkunder ønsker at kende stoffetsnøjagtige farve, fornemmelse ogstruktur - og at vide, hvordan de ser ud i tøjet, og om det passerdem.
Supporting R & DThe Commission is financingresearch to develop and adapttechnology for the clothing sectorto address these challenges.
Disse krav har den eksisterende computerteknologi tildato haft svært at opfylde via skærmen, og tøjsalget via internettet har derfor hidtil væretbeskedent.
Therecent Enterprise DG conference‘The EU apparel business goeshigh-tech’ presented the resultsof a number of these projects, aswell as the practical experience ofseveral clothing manufacturersand retailers.
Men nu er hindringerne ved atblive overvundet med indførelsen»informationssamfunds-teknologi»(IST) internt mellem tøjfirmaer.
The introduction of informationsociety technology (IST) between
NY TEKNOLOGI GENSKABER VÆRDIKÆDEN
NEWTECHNOLOGY RESHAPES THE VALUE CHAIN
Man er i færd med at udvikle nysoftware, der kan vise en stoftypesnøjagtige farve, struktur og fald påen computerskærm. Den kan ogsåvise hvordan et bestemt stykke beklædning vil se ud på en givenperson.
New software is being developedto display the exact colour, textureor drape of a fabric on a computerscreen, and to show the way anitem of clothing will look on aparticular person.
Virtuelle modeshows, prøverum osv. kan revolutioneremåden man designer og sælger tøjpå.
Virtual fashionshows or dressing rooms couldrevolutionise the way clothes aredesigned and sold.