natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(Udgifter til forskning/udvikling varierer f.eks. fra 1½% af BNP i Slovenien og næsten 4% i Stredni Cechy, regionen omkring Prag, til under ½% af BNP i Letland, Bulgarien og Rumænien og kun ca. 0,2% eller mindre i en række regioner i Polen, Ungarn og Bulgarien).
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
I perioden 20002006 blev programmet MEDOC ("Méditerranée occidentale”) lanceret under INTERREG IIIB.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Kildemateriale
Age structure
2038 strument til udvikling af fiskerisektoren ), Pe a ce priser) lt ) ondene pr.
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
) U bejdsmarkedet s samfund g ( FT
Employment by sector (% of total), 2002 per age r
(%) g æ rk ker in o er finde fordeling af strukturfondsmi distrikter nologisk udviklin ø
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
Udvikling afland
2001, h w o
9 n g s indbyggere
Population
Økonomi
Education
Arbejdsmarked
Unemployment rate (%)
Arbejdsmarked
Main regional indicators
% af befolkn. i alderen: (2000)
% of the population aged : (2000)
Arbejdsmarked
Åland
9 n g s indbyggere
Main regional indicators
% af befolkn. i alderen: (2000)
Derbyshire & Nottinghamshire 1972
Opnået uddann.niveau, 25-64 årige (% af total), 2002
Leicestershire, Rutland & Northants 1555
Langtidsledige
West Midlands
65+ lavt middelhøjt højt
Herefordshire,Worcestershire & Warks 1223
Arbejdsløshed (%)
West Midlands
% af befolkn. i alderen: (2000)
Herefordshire,Worcestershire & Warks 4.6
Arbejdsmarked
GDP/head (PPS)
Beskæftigelse pr. sektor (% af total), 2002
Employment by sector (% of total), 2002 per age r
0 Erhvervsfrekvens (15-64-årige i % af 15-64-årige indb.), 2002
Employment rate (ages 1564 as % of pop. aged 15-64), 2002 av
N10: de nye medlemsstater; N12: de nye medlemsstater plus Rumænien og Bulgarien * NUTS-niveau 1- (understreget) og -niveau 2regioner.
N10: newMember States; N12: newMemberStates plus Bulgaria and Romania * NUTS level 1 (underlined) and level 2 regions.
De nye regioner, der blev introduceret i maj 2003, er vist i rødt; de gamle regioner står med kursiv.
The new regions introduced in May 2003 are shown in red, the old regions in italics.
BNP-vækst: FR(DOM): 1995-2000; BNP/indb.: FR(DOM): 2000 og gennemsnit 1999-2000 Beskæftigelse pr. sektor: F(DOM): skønnede tal; MT: national kilde Langtidsledighed : ekskl.. MT Erhvervsfrekvens: MT: national kilde Befolkning pr. aldersgruppe: F(DOM): 1998; MT: 1999 Kilde: Eurostat (REGIO, LFS), Nationale statistiske kontorer og beregninger foretaget af GD REGIO
GDP growth: FR(DOM): 1995–2000; GDP/head: FR(DOM): 2000 and average 1999–2000 Employment by sector: F(DOM): estimates; MT: national source Longterm unemployment: excl.
147 Skønnede udgifter til byprojekter i Mål 1- og 2programmer, 2000-2006..............................................159
147 Estimate of urban spending in Objective 1 and 2 programmes, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . 159
19941999 og 2000-2006.........................................................................................................................181 EIB-udlån, 1989-2002...............................................................................................................................181 Mål 1: Vejledende fordeling af strukturfondsmidler pr. udgiftskategori, 2000-2006...............................182 Strukturfondsudgifter til transport under Mål 1, 2000-2006.....................................................................183 Eks-postmakroøkonomiske effekter af strukturpolitikken 1994-1999: HERMIN simulationsresultater................................................................................................................................
111 State aid per head in Member States, 1997-2001 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .129 Structural Fund allocation by objective and country, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 180 Leverage effect of Structural Funds on public and private expenditure under Objective 1, 1994-1999 and 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .181 EIB lending, 1989-2002. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .181 Objective 1: indicative breakdown of Structural Funds by category of expenditure, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .182 Structural Fund expenditure on transport under Objective 1, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . .
183 Strukturpolitikkens indvirkning på fysisk infrastruktur (FI) og menneskelig kapital (MK), 1994-2010: HERMIN simulationsresultater.............................................................................................184
183 Ex post macroeconomic effects of structural policy 1994-1999: HERMIN simulation results. .
A4.8 Mål 1-interventioners indvirkning på samhandel, 20002006 A4.9 ikkeMål 1: Vejledende fordeling af strukturfondsmidler pr. udgiftskategori, 2000-2006.......................185 A4.10 Strukturfondens bevillinger til udvikling af landdistrikter, 2000-2006......................................................186 A4.11 Forpligtede bevillinger under Strukturfondene i de nye medlemsstater, 2004-2006..............................186 A4.12 Vejledende fordeling af forpligtede bevillinger under Strukturfondene i de nye medlemsstater, 2004-2006.................................................................................................................................................186
183 Effect of structural policy on physical infrastructure and human capital, 1994-2010: HERMIN simulation results. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .184 Trade effects of Objective 1 intervention, 2000-2006 NonObjective 1: indicative breakdown of Structural Funds by category of expenditure, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .185 Structural Fund appropriations for rural development, 2000-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .186 Commitment appropriations under the Structural Funds in newMember States, 2004-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .186 Indicative breakdown of commitment appropriations under the Structural Funds in newMember States, 2004-2006. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .186
Den europæiske regionalpolitik er en politik, der bidrager til at fremme solidariteten.
European regional policy is a policy promoting solidarity.
Mere end en tredjedel af EU’s budget afsættes til at nedbringe det udviklingsmæssige skel mellem regionerne og ulighederne mellem borgerne med hensyn til velvære.
It allocates more than a third of the budget of the European Union to the reduction of the gaps in development among the regions and disparities among the citizens in terms of well-being.
EU tilstræber at anvende politikken til at hjælpe regioner med udviklingsefterslæb til at indhente resten af Unionen, omstrukturere industrielle regioner, diversificere økonomierne i landdistrikter med landbrug i tilbagegang og revitalisere bykvarterer i forfald.
The Union seeks to use the policy to help lagging regions to catch up, restructure declining industrial regions, diversify the economies of rural areas with declining agriculture and revitalise declining neighbourhoods in the cities.
Politikken sætter jobskabelse i første række.
It sets job creation as its primary concern.
Den har kort sagt til formål at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU.
In a word, it seeks to strengthen the economic, social and territorial ‘cohesion’ of the Union.
Denne solidaritetspolitik er mere end blot snak.
This policy of solidarity is more than mere talk.
Helt konkret hjælper regionalpolitikken folk til at finde arbejde og opnå bedre leveforhold i deres land, region, by eller kvarter.
Specifically, regional policy helps people to find work and live better in their country, region, neighbourhood or village.
Den gør det muligt at bringe perifere regioner nærmere de store centre for økonomisk udvikling ved hjælp af motorveje, højhastighedstog og lufthavne.
It makes it possible for highways, highspeed trains and airports to bring regions on the periphery closer to the great centres of economic development.
Der oprettes små og mellemstore virksomheder i tilbagestående regioner. Der foretages miljøforbedringer på tidligere industriarealer.
Small and medium-sized enterprises are created in backward regions.
Informationssamfundet slår rod i landdistrikterne.
Information society takes root in rural areas.
Uddannelses- og fritidsaktiviteter vinder indpas i forstæderne.
Education and recreational services become established in the suburbs.
Siden 2000 har regionalpolitikken desuden ydet omfattende støtte til økonomisk udvikling i de lande, der søger om indtrædelse i Den Europæiske Union.
Since 2000, regional policy has also provided considerable assistance to the economic development of countries applying for accession to the European Union.
Den 1. maj 2004 kunne EU-familien byde ti nye lande velkommen.
On 1 May 2004, the European family welcomed 10 of them.
Denne vigtige begivenhed repræsenterer en historisk mulighed for Europa og en udfordring for regionalpolitikken ved på én gang at øge mangfoldigheden betydeligt. Det vil være nødvendigt både at byde på svar på de nye medlemsstaters enorme behov og på de problemer, der forefindes i resten af EU.
This major event is a historic opportunity for Europe and a challenge for regional policy: in a single blow, the range of disparities within the Union was enlarged.
Det er derfor mere end nogensinde nødvendigt at have en europæisk regionalpolitik.
European regional policy, therefore, is necessary now more than ever.
Den er hverken arkæisk eller uddateret.
It is neither archaic nor outdated.
Det er ikke en velgørenhedspolitik.
It is not a charity policy.
Den går ikke blot ud på at omfordele ressourcerne, men søger først og fremmest at skabe nye ressourcer.
It does not consist solely of redistributing resources. Instead it seeks primarily to generate new ones.
Det er ikke en top-down politik, men snarere en decentraliseret politik baseret på partnerskaber med ansvarsfordeling og lokal forvaltning af konkrete projekter.
It is not a policy ‘from above’ but rather a decentralised policy based on partnerships in which the responsibilities are divided and concrete projects are administered on site.
Det er også en politik, der omfatter udveksling af viden, teknologi og god praksis og udvikling af samarbejdsnet overalt i Europa.
It is also a policy in which knowledge, technology and ‘good practices’ are exchanged, and cooperative networks are developed throughout Europe as a whole.
Det er en koordineret politik, der giver plads til initiativer, og som samtidig tilskynder til og styrker dem.
It is a coordinated policy that leaves room for initiatives and, better yet, encourages and strengthens them.
Den kan ikke erstattes af en simpel udbudspolitik på europæisk niveau.
It cannot be replaced by a simple policy of calls for tender at European level.
Det fremstår tydeligt af den debat om regionalpolitikkens fremtid, som iværksattes overalt i EU i år 2000.
This emerges clearly from the debate on its future, launched throughout the entire Union in 2000.
Her er resultaterne: Værdien af at have en regionalpolitik har nu været afprøvet i cirka 15 år, og den kan klare kommende udfordringer, hvis målsætninger, ressourcer og metoder tilpasses, så de kan håndtere de nye opgaver i forbindelse med udvidelsen og det voksende arbejde, som globaliseringen har givet anledning til. Det er formålet med reformforslaget for den programmeringsperiode, som begynder den 1. januar 2007, og som Europa-Kommissionen netop har fremlagt efter tre års debat.
The results are in: for some 15 years, the value of regional policy has been tested. It will meet the challenges if it adjusts its objectives, resources and methods to meet the new tasks of the enlargement and the growing tasks emerging from economic globalisation.
Denne brochure giver alle chancen for at opdage de muligheder, der er indeholdt i en politik, som først og fremmest står til rådighed for regionerne og deres borgere.
This brochure makes it possible for everyone to discover the possibilities of a policy that, more than anything else, is at the service of the regions and their citizens.
Liste over de vigtigste forkortelser
List of principal abbreviations
Den Europæiske Union
European Social Fund
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget
European Union
Forskning og udvikling
GNP: gross national product
Små og mellemstore virksomheder
SMEs: small and medium-sized enterprises
Historiske milepæle
Some key dates
I præamblen til Rom-traktaten nævner de underskrivende lande nødvendigheden af »at styrke sammenhængen i deres økonomier og at fremme disses harmoniske udvikling ved at formindske ulighederne mellem de forskellige områder og forbedre de mindre begunstigede områders stilling«.
The countries signing the Treaty of Rome refer in its preamble to the need ‘to strengthen the unity of their economies and to ensure their harmonious development by reducing the differences existing among the various regions and the backwardness of the less-favoured regions’.
Oprettelse af to sektorspecifikke fonde: Den Europæiske Socialfond (ESF) og Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL).
Setting-up of two sector-based funds: the European Social Fund (ESF) and the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
Oprettelse af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) med henblik på at omfordele en del af medlemsstaternes bidrag til de dårligt stillede regioner.
Creation of the European Regional Development Fund (ERDF) to redistribute part of the Member States’ budget contributions to the poorest regions.
Den Europæiske Fælles Akt skaber grundlaget for en egentlig samhørighedspolitik, der skal hjælpe de sydeuropæiske lande og ugunstigt stillede regioner i andre lande med at opfylde det indre markeds- forpligtelser.
The Single European Act lays the basis for a genuine cohesion policy designed to offset the burden of the single market for the southern countries and other less-favoured regions.
Det Europæiske Råd vedtager i Bruxelles (februar 1988) en reform af solidaritetsfondenes (siden benævnt »strukturfondene«) virkemåde og beslutter at tildele fondene 68 mia. ECU (1997-priser).
The European Council in Brussels in February 1988 overhauls the operation of the Solidarity Funds (now referred to as the Structural Funds) and allocates ECU 68 billion to them (at 1997 prices).
Traktaten om Den Europæiske Union, som trådte i kraft 1993, bekræfter, at samhørighed er et af EU’s hovedmål ved siden af Den Økonomiske og Monetære Union og det indre marked.
The Treaty of the European Union, which came into force in 1993, designates cohesion as one of the main objectives of the Union, alongside economic and monetary union and the single market.
Traktaten stipulerer også oprettelsen af en samhørighedsfond for at støtte miljø- og transportprojekter i de mindst velstående medlemsstater.
It also establishes the creation of the Cohesion Fund to support projects in the fields of the environment and transport in the least prosperous Member States.
Det Europæiske Råd beslutter i Edinburgh (december 1992) at tildele samhørighedspolitikken næsten 200 mia. ECU (1997-priser) svarende til en tredjedel af EU-budgettet.
The Edinburgh European Council (December 1993) allocates almost 200 billion ECU (at 1997 prices), one third of the Community budget, to cohesion policy.
Disse fonde vil modtage over 30 mia. EUR om året i perioden 2000-2006, dvs. 213 mia. EUR over syv år.
These funds will receive over EUR 30 billion per year between 2000 and 2006, i.e. EUR 213 billion over seven years.
Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (Ispa) og det særlige tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter (Sapard) føjedes til Phare-programmet, der oprettedes i 1989, for at fremme den økonomiske og sociale udvikling og miljøbeskyttelsen i de central- og østeuropæiske kandidatlande.
The Instrument for Structural Policies for Preaccession (ISPA) and the Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Sapard) complements the Phare programme that has been in existence for seven years to promote economic and social development and environmental protection in the applicant countries in central and eastern Europe.
Det Europæiske Råd vedtager i Lissabon (marts 2000) en strategi, der er centreret om beskæftigelse og har til formål at gøre EU til »den mest konkurrencedygtige og videnbaserede økonomi i verden i år 2010«.
The European Council in Lisbon (March 2000) adopts a strategy focused on employment and designed to make the Union ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by the year 2010’.
Ved Det Europæiske Råds møde i Göteborg (juni 2001) fuldendes denne strategi ved at tilføje bæredygtig udvikling.
The Gothenburg Council (June 2001) completed this strategy by linking it with sustainable development.
Ved Det Europæiske Råds møde i København (december 2002) indgås en aftale om tiltrædelsesbetingelserne for ti nye EU-medlemsstater.
The European Council in Copenhagen (December 2002) leads to an agreement on the conditions for the accesion of 10 new Member States to the Union.
Den 18. februar fremlægger Europa-Kommissionen sine forslag til reform af samhørighedspolitikken for perioden 2007-2013: »Et nyt partnerskab for samhørighed: konvergens, konkurrenceevne, samarbejde«.Den 1. maj indtræder Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarni Den Europæiske Union.
On 18 February, the European Commission presents its proposals for the reform of cohesion policy for the period 2007–13: ‘A new partnership for cohesion: convergence, competitiveness, cooperation’. On 1 May, accession to the European Union of Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia.
Den Europæiske Union er en af de mest velstående økonomiske områder i verden.
The European Union is one of the most prosperous economic zones in the world.
Med de ti nye medlemsstater, der blev optaget i EU i maj 2004, er Unionens styrke øget med det indre marked og et menneskeligt potentiale på over 450 millioner indbyggere.
Since the accession of 10 new Member States on 1 May 2004, it has the power of an internal market and the human potential of more than 450 million citizens.
Men økonomiske og sociale uligheder medlemsstaterne og regionerne imellem svækker den overordnede dynamik. Disse uligheder er dobbelt så store i EU med 25 medlemsstater og 254 regioner, som de var i EU med 15 medlemsstater.
But economic and social disparities among its Member States and among its regions weaken its dynamism overall.
Indtægts- og beskæftigelsesmæssige uligheder er mindsket i Den Europæiske Union som helhed i de sidste ti år og specielt siden midten af 1990’erne.
Disparities in revenue and employment have declined in the European Union as a whole during the past 10 years and in particular since the mid-1990s.
Mellem 1994 og 2001 har stigningen i BNP pr. indbygger i »samhørighedslandene« (se side 8) oversteget EU’s gennemsnit med 1 %, selv når man ser bort fra Irland, der oplevede en meget kraftig udvikling. Samtidig er den beskæftigede del af befolkningen, der repræsenterer folk i den arbejdsdygtige alder, vokset meget hurtigere end gennemsnittet i alle disse lande — med undtagelse af Grækenland.
Between 1994 and 2001, in the ‘Cohesion Fund countries’ (see page 8), even if one excludes Ireland, which experienced exceptional development, the increase in the GDP per head has surpassed by 1 % per year the average of the Union, and in all these countries — with the exception of Greece — the proportion of the population of working age that holds a job has increased significantly more quickly than the average.
Mål 1 under strukturfondene (økonomisk udvikling i regioner med udviklingsefterslæb) omfatter alle de nye medlemsstater og næsten 98 % af deres befolkning, hvoraf to tredjedele lever i regioner med et BNP pr. indbygger på under halvdelen af det gennemsnitlige BNP i EU med 25 medlemsstater.
Objective 1 of the Structural Funds (economic development of the least advantaged regions) involves the entire territory of the new Member States and almost 98 % of their population, of whom two thirds live in regions with a GDP per head of less than half the average GDP of the Twenty-five.
Med hensyn til beskæftigelsen varierer arbejdsløsheden (2002-data) kraftigt inden for de 25 medlemsstater: fra 2 % i Tyrol (Østrig) og 3,3 % på Cypern til 29 % på Reunion-øen (Frankrig) og 26,3 % i regionen Lubuskie (Polen).
With respect to employment, unemployment rates (2002 data) vary greatly within the Twenty-five: from 2 % in Tyrol (Austria) and 3.3 % in Cyprus to 29 % on Réunion Island (France) and 26.3 % in the Lubuskie region (Poland).
Ud over de mest ugunstigt stillede regioner er der en stor mellemgruppe af regioner og byer, hvor områder i stigende grad er i alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder.
Outside the most disadvantaged regions, many regions and cities find themselves in an intermediate situation with areas in which serious economic and social difficulties accumulate.
De indtægts- og beskæftigelsesmæssige uligheder er imidlertid vokset siden de nye medlemsstaters tiltrædelse.
These disparities have grown since the accession of the new Member States, however.
BNP i de 25 medlemsstater er kun steget 5 % i forhold til EU med 15 medlemsstater, men det gennemsnitlige BNP pr. indbygger i de nye lande, som træder ind i EU, er under halvdelen af EU’s nuværende gennemsnit, og kun 56 % af den erhvervsaktive del af befolkningen er i beskæftigelse sammenlignet med 64 % i Unionen med 15 medlemsstater.
While the GDP of the Twenty-five has only grown by 5 % by comparison with that of the Fifteen, the average GDP per head in the new countries acceding to the Union is less than half of the current average in the Union and only 56 % of the population of working age holds a job, as compared to 64 % in the Union of the Fifteen.
Kilde: Eurostat, nationale opgørelser.
LUIEDKNLATUKBEFRSEFIDEITSource: Eurostat, national accounts.
Beskæftigelse, uddannelse, virksomheders konkurrenceevne og investeringer i infrastruktur, informationsamfundet, forskning og miljøkvalitet henhører hovedsageligt under myndighedernes og de økonomiske beslutningstageres ansvarsområde i de enkelte medlemsstater og regioner.
Employment, training, the competitiveness of firms, investment in infrastructure, the information society, research, and the quality of the environment are all primarily the responsibility of authorities and economic operators in each Member State and region.
Men ikke alene.
But not only …
Europæisk solidaritet er rent faktisk allerede nævnt i præamblem til traktaten om Den Europæiske Union.
European solidarity is in fact already mentioned in the preamble of the Treaty on European Union.
Traktaten angiver, at Fællesskabet skal arbejde for at styrke dets økonomiske og sociale samhørighed og reducere de udviklingsmæssige forskelle mellem de forskellige regioner.
The Treaty specifies that the Community acts to strengthen its economic and social cohesion and specifically to reduce the gaps among levels of development in the various regions.
Det er grunden til, at medlemsstaterne er engageret i en europæisk regionalpolitik, som er medfinansieret af EU-fondene, strukturfondene og Samhørighedsfonden, som repræsenterer Fællesskabets solidaritet.
This is why the Member States participate in a European regional policy co-financed by the European funds, Structural Funds and Cohesion Fund, which embody Community solidarity.
Denne politik spiller imidlertid mere end blot en finansiel rolle.
This policy plays more than just a financial role, however.