natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De positive økonomiskeog sociale virkninger af indvandring afhænger helt klartaf medlemsstaternes evne til at sikre den fulde integrering af nytilkomne udlændinge og deres familiemedlemmer på arbejdsmarkedet og i EU-landenes videre socialestruktur.
Obviously the positive economic andsocial effects of immigration hinge on the ability of Member States to secure the full integration of newcomers and their dependants into employment andthe wider social fabric of European societies.
En vellykket integration af indvandrere kanbidrage til at fastholde den økonomiske vækst og styrkeden sociale samhørighed.
Successfulintegration of immigrants can assist the maintenanceof economic growth and reinforce social cohesion.
I perioden 1996-2001 steg beskæftigelsessatsenfor mændog kvinder i EU med henholdsvis knap tre og fem procentpoint, hvilket indsnævrede kløften mellem kønnene til 18procentpoint.
Between 1996 and 2001, the EU employment rate formen and women increased by almost three and fivepercentage points respectively, thus narrowing thegap between the sexes to 18 percentage points.
Kønsskævheden i forbindelse med ledighedmindskedes også, men var dog fortsat udtalt i 2001 nemlig2,3 procentpoint. Denne seneste reduktion af de kønsbestemte forskelle er et opmuntrende tegn på, at arbejdsløshedsforskellene måske helt fjernes i en nær fremtid.
As forunemployment the gender gap also declined butremained significant at 2.3 percentage points in 2001.These recent reductions in gender gaps are an encouraging sign that the gap in unemployment rates couldbe closed in the near future.
Væksten i beskæftigelsen har også medført, at derer blevet flere kvalitetsjob.
Growth in employment also entailed the creation of more quality jobs
Der er også kønsskævheder i de tiltrædende stater; dog erandelen af kvinder i arbejdsstyrken højere end i EU-med-lemsstaterne (46% i sammenligning med 42%).
There is also a gender gap in the acceding States,however, the proportion of women in the workforce ishigher than in EU Member States (46% compared to42%).
Andelen afkvinder, der er beskæftiget i lederstillinger er også højere,idet 38% af lederne i de tiltrædende stater er kvinder i forhold til 34% i EU.
The proportion of women employed in managerial occupations is also higher: 38% of managers inacceding States are women, compared to 34% in the EU.
Desuden er deltidsarbejde mindre hyppigt forekommende i de tiltrædende stater og mere ligeligt fordelt mellem kønnene, idet 6% af mændene (7% i EU) og 9% af kvinderne (32% i EU) arbejder på deltid.
Furthermore, in the acceding States, part-timework is less frequent and more equally divided between the sexes: 6% of men (7% in the EU) and 9% ofwomen (32% in the EU) work part-time.
...og ældre arbejdstagere…
...and older workers…
Mere end to tredjedele af de nye job, der blev skabt i perioden 1996-2001, var højt kvalificerede, idet vidensøkonomien blev en daglig realitet.
More than two-thirds of the new jobs created between1996 and 2001 were high skilled as the knowledge economy became everyday reality.
Over 50% af alle job kræver nu anvendelse af computer.
Over 50% of all jobsnow require the use of a computer.
En undersøgelse gennemført af Kommissionen fornylig viser faktisk, at EU-økonomier med større andele af job af højere kvalitetogså udviser bedre resultater med hensyn til beskæftigelse og produktivitet. Der findes også et betydeligtantal job af dårligere kvalitet.
Indeed, recent Commission work has shown that EU economies withhigher shares of jobs of higher quality also perform better in terms of employment and productivity.
Mens sådanne job oftefungerer som springbræt til en mere stabil beskæftigelsefor unge og højtuddannede, er det samme ikke tilfældetfor ældre arbejdstagere og ufaglærte. Når disse grupperer ansat på midlertidige kontrakter, arbejder ufrivilligt pådeltid eller i job, der ikke indebærer uddannelse, forbliver de hængende i en ond cirkel af arbejdsløshed, passivitet og lavt kvalificeret beskæftigelse.
There arealso a considerable number of jobs of lower quality.While for the young and the high skilled such jobs oftenfunction as a stepping stone into more stable employment, this is not so for older and unskilled workers.When these groups hold temporary contracts, workinvoluntarily part-time or in jobs that do not offer training, they remain in cycles of unemployment, inactivityand low skilled employment.
Derfor udgør bestræbelser på at fremme oprykning til job af højere kvalitet et vigtigt element til sikring af bedre og mere bæredygtige beskæftigelsesniveauer.
Hence effort to promoteupward mobility into higher skilled and quality jobs isan important element in promoting higher and moresustainable employment levels.
Alt i alt var 38,5% af EU's befolkning i alderen 55-64 årbeskæftiget i 2001.
Overall, 38.5% of the EU population aged between 55and 64 were in employment in 2001.
Dette ligger et godt stykke under Stockholm-målsætningen på 50% inden 2010.Gennemsnitsalderen for personer, der forlader arbejdsmarkedet udgjorde 59,9 år i 2001.
This is well belowthe Stockholm target of 50% by 2010. The averageage at which people leave the labour market was 59.9years in 2001.
Det vil blive en udfordring at hæve dette tal med ca. fem år inden 2010, såledessom Det Europæiske Råd i Barcelona foreskrev.
It will be a challenge to increase this byabout five years by 2010 as the Barcelona European Council has requested.
Nylige forbedringer i beskæftigelsen blandt ældre i en række medlemsstater viser, at tendensen til en faldende arbejdsmarkedsdeltagelse kan vendes, hvis indsatsen øges. I de tiltrædende stater er beskæftigelsessatserne for arbejdstagere ialderen 55-64 endnu lavere, men i det seneste par år harde stabiliseret sig og er begyndt at stige.
Recent improvements in theemployment of older people in some Member Statesdemonstrate that the trend to declining employmentparticipation can be reversed if efforts are intensified.In the acceding States the employment rates for workers aged 55-64 are even lower, but in the last coupleof years they have stabilised and begun to improve.
Fordi den nuværende og fremtidige befolkningsdynamik resulterer i et faldende antal personer i den erhvervsaktive alder – er det af stor betydning, at de fleste medlemsstater allerede har en betydelig arbejdskraftreserve blandt kvinder og ældre.
From a different perspective - i.e. given current andfuture population dynamics leading to a shrinkingpopulation of working age - it is of great importancethat most Member States have considerable labourreserves among women and older workers.
Hvis eksisterende hindringer for arbejdsmarkedsdeltagelse fjernes kunnedisse arbejdsreserver anvendes til at modvirke aldringens effekt på arbejdskraftens størrelse.
If existingbarriers to participation are removed, these labourreserves could be used to counteract the impact ofageing on the size of the workforce.
Målt efter udviklingen i indkomster og forbrug sker deren fortsat forbedring af levevilkårene.
Measured by developments in income and consumption, living conditions continue to improve.
De gennemsnitlige årlige stigninger i indkomst pr. indbygger har liggetpå omkring 1,5% i de sidste 10 år, idet den årlige nettomiddelindkomst i EU-15 udgjorde ca. 11 700 KKS6i 1998.Denne middelindkomst dækker helt klart over betydeligeforskelle medlemsstaterne imellem og over store uligheder i de enkelte medlemsstater.
The average annual increases in income per capita have oscillated around 1.5% during the last decade with themedian net annual income in EU-15 at about 11,700PPS6in 1998. Obviously this median covers considerabledisparities among Member States and considerableinequalities within the Member States.
Den "nordlige" halvdelaf EU rapporterede om højere indkomstniveauer ogfrembød i reglen mindre indkomstuligheder end de sydlige medlemsstater.
The northernhalf of the Union reported higher income levels, andtended to have smaller income inequalities than thesouthern Member States.
Desuden er det gennemsnitlige forbrug øget markant i de senere år. For eksempel i
In Germany, forexample, which is fairly typical among Member Statesin this respect, it grew by about 2.6% per year at thehousehold level.
Udtrykt I købekraftsstandarder for at korrigere for købekrafts forskelle i de pågældende lande.
Measured in Purchasing Power Standards to correct for purchasing power disparities between the countries considered.
Kortfattet Udgave Den sociale situation i Den Europæiske Union – 2003 siko, end tilfældet for arbejdsansatte, blandt børn varsandsynligheden tre gange så stor og i de andre grupperaf økonomisk inaktive fire gange.
In Brief The social situation in the European Union 2003 fied.
De højeste tilfredshedsniveauer blev noteret i Sverige (95%) og Danmark (94%) og de laveste i Portugal(50%) og Grækenland (49%).
The most satisfied people live in Sweden (95%) and Denmark (94%) whereas the level of satisfaction is leastpronounced in Portugal (50%) and Greece (49%).
Som i tidligere år ladermænd til at være mere tilfredse med tilværelsen endkvinder, og unge mere tilfredse end ældre.
As inprevious years men appear to be happier with their livesthan women, and young people more satisfied than theelderly.
Forskellene iselvvurderet livskvalitet EU-15-landene imellem kan i vidudstrækning forklares ved forskelle i selvvurderet helbredstilstand.
Of the variations in perceived quality of life acrossthe EU-15, a large amount can be explained by differences in perceived health status.
Denne subjektive fattigdomsrate variererstærkt medlemsstaterne imellem – fra 9% i Danmark til66% i Portugal.
This subjective poverty measure varies widely across Member States - between 9% in Denmark and66% in Portugal.
Undersøgelsen viser også, at den selvvurderede varighed af fattigdommen oftest er længerei de sydlige lande (14-15 år) sammenholdt med de nordlige lande (2-3 år). Eurobarometerundersøgelsen dokumenterer desuden, at fattigdom er tæt forbundet medsocial isolation, og påvirkes kraftigt af dårlig jobkvalitet, specielt en dårlig arbejdskvalitet, jobusikkerhed ogutilstrækkelig uddannelse.
The survey also shows that, at theindividual level, the duration of poverty tends to be longer in southern countries (fourteen or fifteen years)compared to northern countries (two to three years).The Eurobarometer furthermore documents that poverty is closely related to social isolation and that it is strongly affected by poor quality of employment, in particular poor task quality, job precariousness and insufficienttraining.
Personer med en højere uddannelse og personer med enhøjere indkomst scorer højere hvad angår selvvurderethelbred og livskvalitet, hvilket afspejler uligheder somfølge af socioøkonomisk status.
People with a higher education and those with higherincome score higher in terms of perceived health and lifequality, reflecting inequalities due to socioeconomic status.
Desuden er tallene forselvvurderet helbred generelt lavere blandt ældre.
Additionally, perceived health is generally loweramongst the elderly.
De fleste respondenter i eurobarometerundersøgelsen2002 prioriterer offentlige udgifter til sundhedspleje højere end andre områder såsom uddannelse eller sociale ydelser og mener, at sundhedssystemets kvalitet er et af de trevigtigste spørgsmål, samfundet står over for i dag.
Most respondents to the Eurobarometer 2002 give ahigher priority to public spending on health care thanother areas such as education or social assistance andconsider that the quality of the health care system is oneof the three most important issues facing society today.
Social integration er tæt knyttet til beskæftigelse og/ellerindkomst.
…and differ markedly across the Union…
Det er værd at bemærke, at i videnssamfundetrepræsenterer nye teknologier både en mulighed for ogen trussel mod ugunstigt stillede personer.
Poverty rates of households differ considerably between Member States (based on 60% of national median equivalised income as the poverty threshold).
En undersøgelse foretaget af ESDIS (Ekspertgruppe vedrørende“Economic and social Dimension of Information Society”) har understreget dette forhold, og det har fåeten høj politisk prioritet med Rådets resolutioner om eintegration fra oktober 2001 og e-adgang for handicappede fra 2002.
In 1998 the difference between the Member States with the highestand the lowest poverty rate amounted to 14 percentagepoints. Between 1995 and 1998, six out of twelve Member States that have data for both years loweredtheir poverty rates.
Indkomst er en af hovedfaktorerne for bestemmelse aflevefoden.
Income is one of the main factors in determining thestandard of living.
Indkomstfordelingen er også vigtig i forholdtil relativ fattigdom og risici for social udstødelse.Velfærdsstaten spiller en vigtig rolle ved omfordelingenaf primærindkomster, som er med til at reducere ulighedog fattigdom.
The distribution of income is alsoimportant in relation to relative poverty and risks ofsocial exclusion.
En nylig rapport7viser, at der indtraf storeændringer i indkomstuligheden i mange lande i perioden1980-1997 – i de fleste tilfælde øgedes indkomstuligheden.
The Welfare State plays an importantrole in the redistribution of primary income, therebyreducing inequality and poverty.
I forbindelse med den økonomiske vækst i andenhalvdel af 1990'erne er det bemærkelsesværdigt, at uligheden i gennemsnit udviste en faldende tendens.
A recent report7revealsthat large changes in income inequality occurred withinmany countries between 1980 and 1997 - in most casesincome inequality increased.
I perioden 1995-1998 faldt fattigdomsraterne i 6ud af 12 medlemsstater, som havde data for begge år.Ikke desto mindre var EU-15-fattigdomsraten i 1998 gennemsnitligt den samme som i 1995.
During the economicgrowth in the second half of the 1990s it is remarkablethat inequality on average tended to decrease.
Dette afspejler tydeligvis, at den seneste økonomiskevækst i vid udstrækning har været beskæftigelsesstyret.Der er mindst sandsynlighed for, at folk i arbejde er udsat
Obviously this may reflect that recent economic growthto a large extent has been employment driven. Employedpeople are the least likely - and unemployed the mostlikely (five times more likely) - to be living at risk of pover-
, og der er størst sandsynlighed for, at arbejdsløse er udsat (en sandsynlighed, der er femgange højere end hos folk i arbejde).
In general, the southern Member States have the lowestmean equivalised net income in PPS but also the highestlevel of income inequality according to the 1998 wave ofthe European Community Household Panel (ECHP).
Generelt har de sydlige medlemsstater den laveste ækvivalente middelindkomst i KKS, men også den største indkomstulighed ifølge Det Europæiske Fællesskabs husstandspanels (ECHP) 1998-bølge.
Recent findings from the 2001 Eurobarometersurvey reveal that a high proportion of people stillconsider themselves poor, in the sense that their netincome is lower than the amount they judge absolutely substantially exceeds the redistributive effect of taxes.Social benefits reduce income inequality, measured bythe Gini-coefficient10, by about 30% to 40%.
De nordiske medlemsstater frembyder den mindste ulighed, mens Luxembourg, Belgien og Nederlandene tegner sig forden højeste ækvivalente middelindkomst.
The regressivity of the benefits is relatively large in Germany, the Netherlands, Belgium and the United Kingdom: households with low incomes in these countries receive a relatively higher proportion of social benefits than in Finland,Denmark and Sweden. However, in the case of Germany
…men i EU-15 ville de være langt højere, hvis ikkedet var for de sociale ydelsers omfordelingseffekt.
...as have the possibilities for drawing support from EU collaboration have grown substantially.
Opmærksomheden omkring disse problemer harværet stigende…
and the United Kingdom the inequality reduction between the distributions of market and gross income israther moderate.
De sociale ydelsers omfordelingseffekt9 er væsentligt
This is because the share of social security in national income in these countries is relatively low.
De vigtigste faktorer, der fører til socialudstødelse, er arbejdsløshed og skilsmisse.
Benefits exist in many categories and differ in the number of recipients and in the mean amounts.
Desuden erevnen til social beskyttelse og beskæftigelse til sikring afen tilstrækkelig indkomst og ressourcer problematisk imange af de tiltrædende stater.
The povertyreduction of all benefits together, measured simply bycomparing ‘before’ and ‘after benefit’ income, is 25 per-
højere end skatternes.
11 centage points
Fattigdomsreduktionensom følge af alle sociale ydelser til sammen – målt blotved at sammenligne indkomsten "før" og "efter ydelsen"– udgør 25 procentpoint11. Størstedelen af fattigdomsreduktionen kan tilskrives alders- og efterladtepensioner(15 point).
The main part of poverty reduction is claimed by old age and survivors' benefits (15 points).Unemployment, family related and sickness / invaliditybenefits each resulting in equal effects of about threepoints reduction of poverty.
Vigtigheden af at løse disse problemer blev for nyligunderstreget ved Rådets vedtagelse i december 2002 afnye afpassede EU-mål for bekæmpelse af fattigdom ogsocial udstødelse.
The importance of addressing these problems was recently underlined by the adoption of revised appropriate EUobjectives for the fight against poverty and social exclusion by the Council in December 2002.
Ved ændringerne styrkes de mål, deroprindeligt blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Nice i2000, men også kønsdimensionen er blevet opprioriteret,ligesom indvandrernes problemer, og vigtigheden af atreducere antallet af personer udsatte for fattigdomsrisiko og social udstødelse.
The revisions reinforce the objectives first adopted at the Nice European Council in 2000 and also gave increased emphasis to thegender dimension, the difficulties facing immigrants andthe importance of reducing the number of people at riskof poverty and social exclusion.
Disse mål vil understøtte tilblivelsen af anden generation af toårige nationale handlingsplaner imod fattigdom og social udstødelse, som allemedlemsstater skal udarbejde inden juli 2003.
These objectives willunderpin the preparation of a second generation of twoyear National Action Plans against poverty and socialexclusion, which should be drawn up by all Member States by July 2003.
Det er hensigten at udbygge de fremskridt, som den åbne koordinationsmetode for fattigdom og social udstødelse harsikret efter at være blevet lanceret af Det Europæiske Råd i Lissabon i 2000.
The intention is to build on andconsolidate the progress made by the Open Method of Coordination on poverty and social exclusion which waslaunched by the Lisbon European Council in 2000.
Selv om de fleste tiltrædende stater gjorde fremskridtmed hensyn til at slå bro over indkomstkløften i forholdtil EU-medlemsstaterne i løbet af anden halvdel af1990'erne, er der stadig betydelige forskelle.
Although most of the acceding States have made gains inclosing the income gap in relation to the European Union Member States during the second half of the 1990s, differences are still considerable.
I 2000 lå BNP pr. indbygger i otte tiltrædende stater under halvdelen af EU-gennemsnittet målt i købekraftstandarder.
In 2000, in eight acceding States the GDP per capita was below half of the EU average, measured in purchasing power standards.
Udvidelsen fra EU-15 til EU-25 er nu umiddelbart forestående.
Enlargement from EU-15 to EU-25 is now on the immediate horizon.
Med den kan vi forvente at opleve store ændringer i den generelle sociale og arbejdsmarkedsmæssigesituation i EU.
With it we can expect to see significantchanges in the overall social situation of the Union.
I politisk henseende vil udfordringerneangående social udstødelse, fattigdom og generel ulighed, herunder også sundhedstilstanden, helt klart blivestørre.
Policychallenges in combating social exclusion, poverty and different forms of inequality, including inequalities inhealth status are set to increase.
I takt med at forskellene medlemsstaterne imellem øges betragteligt, vil der derfor være et stort behovfor samarbejdsinstrumenter der gør det muligt at mindske sådanne forskelle på en konstruktiv måde.
Regional inequalitiesand problems with social cohesion will be more important. Thus, as disparities between Member States willincrease considerably there will be a great need forinstruments of collaboration to bridge such differences ina constructive way.
Desuden tenderer indkomstfordelingen i de tiltrædendestater mod at blive mere ulige.
States12. Over the last decade Eastern Europe has experienced significant increases in both poverty and inequality.
Dette gælder navnlig deotte central- og østeuropæiske stater12.
Lately the situation has stabilised.
I løbet af de sidste 10 år har Østeuropa oplevet en kraftig vækst i bådefattigdom og ulighed.
Inequality andpoverty are no longer increasing, but the social consequences of the rapid growth in inequality in the earlytransition period need further attention.
Situationen har stabiliseret sig pådet seneste.
Social exclusion has, however, risen inpolicy prominence in recent years, often as a reflection of EU policy making.
Uligheden og fattigdommen vokser ikkelængere, men de sociale og arbejdsmarkedsmæssige følger af den hurtige vækst i uligheden i den tidlige overgangsperiode kræver en øget opmærksomhed.
The major factors leading to socialexclusion are unemployment and family breakdown, andthe limited ability of social protection and employmentto ensure adequate income and resources in many of theacceding States.
En gini på 100% ville betyde, at en enkelt person alene tegner sig for al indkomst.Dette tal angiver en størrelsesorden, men da andre variable indvirker i de to situationer skyldes forskellen mellem de to Gini-koefficienter ikke udelukkende sociale ydelser.Europa-Kommissionen, "En vellykket udvidelse" - Strategidokument og Europa-Kommissionens rapport om de enkelte ansøgerlandes fremskridti retning mod tiltrædelse, s. 13.
This figure is illustrative of the magnitude, yet since there are other variables which influence the two situations, one cannot attribute the difference between the two Gini coefficient solely to the effect of social benefits.European Commission, "Making a success of enlargement", Strategy Paper and Report of the European Commission on the progress towardsaccession by each of the acceding States, p. 13.
Europæernes sundhed og den aktuelleeuropæiske dagsorden den sociale sikring, som indgår i den bredere Lissabonstrategi.
The Health of Europeans and the Current European Agenda
Sundhed er særtemaet i dette års rapport.
Health is the special theme of this year's report.
EU-borgerneprioriterer sundhed og sundhedsplejens kvalitet megethøjt (eurobarometerundersøgelsen 2002).
Healthand the quality of health care are very high priorityconcerns for Europeans (Eurobarometer 2002).Thisreport portrays the health status of Europeans and identifies the main determinants of their health.
Denne rapportgiver en beskrivelse af EU-borgernes aktuelle sundhedstilstand og kortlægger de vigtigste sundhedsdeterminanter.
Obviously, the effect of investments in health dependsnot just on how much is spent, but on where, when andhow resources are committed.
Virkningerne af sundhedsinvesteringerne afhængertydeligvis ikke kun af, hvor mange penge der bruges,men også hvornår og hvorledes ressourcerne anvendes.Afkastet af sundhedsinvesteringer kan – bl.a. – være særlig højt, hvis bestræbelserne rettes mod sociale gruppereller regioner, hvor den gennemsnitlige sundhedstilstander dårlig eller i særlig grad truet.
The return on investments in better health can – inter alia – be particularlylarge if efforts are directed at social groups or regionswhere the average health status is poor or particularlythreatened.
Ulighed i sundhedstilstanden er knyttet til bredere samfundsmæssige uligheder.
Inequality in health status is linked to widerinequalities in society.
Fattige og udstødte påvirkes i særlig grad af dårligthelbred.
Poor and excluded people areparticularly affected by poor health.