natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Informationsrevolutionen udfordrer velfærdssystemerne med hensyn til sikring af, at der skeren fuld udnyttelse af de muligheder, som de nye teknologier tilbyder, mens risikoen for negative bivirkninger reduceres mest muligt.
The information revolution presents welfare systems with the challenge to ensure that the opportunities offered by new technologies are exploited to the full while the risks of negative side effects are minimised.
• De nuværende uligheder i indkomstfordelingen, uddannelserne og sundheden bevirker, at de dårligt stillede er udelukket fra at tage fuld del i samfundet.
• The growing availability of knowledge combined with improved individual capabilities for processing and sharing information, is raising the expectations of citizens - there is a growing tendency among people to expect higher quality, tailor-made, customised responses to their needs.
• Viden findes i stadig større mængder, og i takt med den enkeltes tiltagende evne til behandle og udveksle information forøges borgernes forventninger - der er således en stigende tendens til, at folk forventer, at deres behov dækkes ved hjælp af skræddersyede speciallosninger af hoj kvalitet.
• Participation is a crucial factor in the formation of social cohesion. Thus a considerable challenge for the building of a socially cohesive Europe relates to the extent to which we can secure sufficient access for all to participate in markets, politics and civil society.
Det er nødvendigt at sikre en bæredygtig økonomisk vækst og fuld beskæftigelse samtidig med overgangen til et vidensbaseret, men alligevel ældre EU, og det kræver, at de knappe menneskelige ressourcer forvaltes meget mere omhyggeligt end tidligere.
Achieving sustainable economic growth and full employment amid a successful transition to a knowledge-based, yet older Europe, will require that scarce human resources are treated with much more care than in the past, which gives a new importance to social policy.
Det medfører, at socialog arbejdsmarkedspolitikken får ny betydning. De nuværende uligheder i indkomstfordelingen, uddannelserne og sundheden forhindrer folk i at deltage i samfundet i fuldt omfang.
The current inequalities in income distribution, education and health represent a barrier to people participating in society to their full potential.
Men denne rapport belyser også en del af det positive samspil mellem indkomst, uddannelse, sund hed og beskæftigelse, som vi kan bygge videre på, når vi udnytter vore ressourcer af menneskeligt kapital.
Yet, this report also highlights some of the positive interactions between income, education, health and employment which we can build on, when developing our resources of human capital.
• Medindflydelse er en afgørende faktor i skabelsen af social samhørighed. Det er derfor en betydelig udfordring for dannelsen af et socialt samhørigt EU, at vi kan sikre alle tilstrækkelige muligheder for at deltage på markederne, i politik og i civilsamfundet.
• As employment levels are rising and more Europeans getto participate in paid work it becomes increasingly important to strive not just for more, but also for better jobs and to focus on the quality of work.
• Da beskæftigelsen er i stigning, og flere EU-borgere nu begynder at få del i lønarbejdet, er det blevet endnu vigtigere at gøre en indsats for at skabe ikke blot flere, men også bedre job, og at fokusere på arbejdslivets kvalitet.
• And as Europe succeeds in raising the employment rate of women and older workers it becomes increasingly important to achieve a higher degree of reconciliation between work and family life.
Social- og arbejdsmarkedspolitikken er ikke kun et instrument til at opnå et mere lige samfund.
Social policy is not only an instrument for arriving at a more equitable society.
Når den er omkostningseffektiv, kan den bidrage væsentligt til en mere effektiv og produktiv økonomi.
Where it is cost-effective, it can contribute substantially to a more effective and productive economy.
• Og efterhånden som det lykkes for EU-landene at øge beskæftigelsen for kvinder og ældre, bliver det stadig vigtigere at sikre en harmonisering af arbejds- og familielivet.
This underlines that there is a need to monitor social trends and analyse their overall impact on the economy and society in order to design the most adequate and efficient social policy response.
I 1999 var der i EU over 60 mio. mennesker i alderen 65 og derover mod kun 34 mio. i 1960.
In 1999, there were 60 million elderly people aged 65 and over in the EU compared with only 34 million in 1960.
I dag udgor de ældre 16% af den samlede befolkning eller 24% af befolkningen i den erhvervsaktive alder (15­64 år). I 2010 forventes dette tal at være steget til 27%.
Today, elderly people represent 16% of the total population or 24% of what is considered to be the working age population (15­64 year olds).
I de næste 15 år vil antallet af 'meget gamle' (80 år og derover) stige med næs­ten 50%.
Over the next fifteen years, the number of 'very old' people aged 80 and over will rise by almost 50%.
Ældreforsørgerbyrden (1)
Old age dependency ratio (1)
(1) Andelen af befolkningen pa 65 ar eller derover udtrykt i procent af befolkningen i den erhvervsaktive alder (15­64 ar) Kilde: Eurostat ­ Demografiske statistikker
(1) Population aged 65 and over as a percentage of the worki ig age populati Dn (15­64) Source: Eurostat ­ Demographic Statistics
Ældreforsørgerbyrden (1), 1999 og 2010
Graph 10 Elderly population by household situation and age, EU­15, 2010
De ældre fordelt efter husstandssitua­tion og alder, EU­15, 2010
Old age dependency ratio (1), 1999 and 2010
80 og derover
80 and over π 1999
Bor alene hulstand
Living alone
Bi;r i. mmen med pa riñeren
Living in a collective household
Kilde: Euro stat ­ Basisscenarier for husstandene, 1995­data
Source: Eurostat ­ 1995­ based (baseline) household scenarios
Siden 1989 har nettomigrationen været den vigtigste faktor i den årlige befolkningsændring i EU.
Since 1989, net migration has been the main component of annual population change in the Union.
I 1999 var stor­reisen af den årlige nettomigration på 1,9 pr. 1 000 indbyggere, hvilket svarer til ca. 70% af den samlede befolkningstilvækst. Ca.
In 1999, the annual net migration rate was 1.9 per 1 000 population, representing around 70% of total popu­lation growth.
5% af EU's befolkning er ikke statsborgere i det land, hvor de bor (3,5% er ikke­EU­stats­borgere, 1,5% er EU­statsborgere).
Around 5% of the EU population are non­nationals (3.5% are non­EU nationals and 1.5% EU nationals).
I 1999 indkom der over 350 000 ansogninger om asyl i de 15 medlemsstater.
In 1999, there were over 350 000 asylum applications in the fifteen Member States.
Ansøgninger om asyl, EU­15, 1985­1999
Asylum applications,
Gennemsnitlig årlig befolkningsæn­dring efter element, EU­15, 1960­1999
Graph 11 Average annual rate of population change by component, EU­15, 1960­1999
Π Naturlig stigning
□ Natural Increase
Uddannelsesniveau
Education outcomes
Befolkningens uddannelsesniveau er blevet betydeligt hævet i de sidste 30 år. Det gælder ikke mindst for kvin­dernes vedkommende.
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among females.
I dag har over 71% af de unge i aldersgruppen 25­29 år i EU en uddannelse, der ligger over det obligatoriske niveau.
Today, more than 74% of young people aged 25­29 in the Union have a post­compulsory qualification.
Samtidig forlader 19% af de unge i aldersgruppen 18­24 år imidlertid uddannel­sessystemet med en uddannelse, der kun svarer til folkeskolens afgangseksamen.
At the same time, however, 19% of persons aged 18­24 leave the education system with only lower secondary education at best.
EU­15 Β DK D EL E F IRL Procentdelen af 18­24­ár¡ge, der er gået ud af skolen med en eksamen pá lavt niveau
EU­15 Β DK D EL E F IRL I Percentage of 18­24 year­olds having left education with low qualifications (I5CED 0­2)
De 18­24­arige fordelt efter aktivitet (%), 1999
Population aged 18­24 by activity status (%), 1999
Under uddann. og i beskæftig.
In education and employment In education and not empi.
15 Under uddann. og ikke i beskæftig.
Not in education and in empi.
36 Ikke under uddann. og i beskæftig.
Not in educ. and not in empi.
Procentdel af befolkningen, der har afsluttet mindst en ungdomsuddannel­se, fordelt efter aldersgruppe, 1999
Graph 14 Unemployment rates of the popula­tion aged 25­59 by sex and level of education, EU­15, 1999
Arbejdsløshed i procent blandt de 25­59­årige fordelt på køn og uddannelsesniveau, EU­15, 1999
Graph 13 Percentage of population that has completed at least upper secondary education, by age­group, 1999
Lavere end en
Less than upper
Ungdomsudd
Upper secon­
Videregående annelse ungdomsuddan' uddannelse
Tertiary education secondary level dary level
I EU som helhed var 8% af de 25­64­årige i gang med en almen uddannelse/erhvervsuddannelse (i de sidste fire uger) i 1999.
EU­wide, 8% of the population aged 25­64 participated in education/training (in the last four weeks) in 1999.
Sådanne uddannelsesaktiviteter synes at være ret almindelige i de nordiske lande, Nederlandene og Det Forenede Kongerige.
Such training activities seem to be more prevalent in the Nordic countries, the Netherlands and the United Kingdom.
Ældre mennesker modtager sjældnere undervisning end yngre.
Older persons are less likely to receive training than younger persons.
Der er større sandsyn­lighed for, at hojt kvalificerede personer deltager I sådanne uddannelser end folk med kortere uddannelser.
Higher qualified persons are more likely than the low­qualified to participate in such training.
EU­15 B DK D EL E F IRL I L NL Α Ρ Procentdel af 25­64­árige, der har modtaget almen uddannelse eller erhvervsuddannelse i de sidste fire uger, 1999
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL Percentage of 25­64 year­olds having participated in education or training in the last four weeks, 1999
Samlede offentlige udgifter til uddannel­sessektoren i procent af BNP, 1997
Graph 16 Total public expenditure on educa­tion as a percentage of GDP, 1997
Procentdel af 25­64­árige, der har modta­get almen uddannelse eller erhvervs­uddannelse i de sidste fire uger, fordelt efter uddannelsesniveau, EU­15, 1998
Graph 15 Percentage of 25­64 year­olds who parti­cipated in training in the last four weeks, by level of education, EU­15, 1998
Ungdomsudd anneke ddannelso rz
Upper teondary
Kilde: Eurostat ­ UOE (Unesco, OECD og Eurostat), spørgeskemaer om uddannelsesstatistik
Source: Eurostat ­ UOE (Unesco, OECD and Eurostat) questionnaires on edu­cation statistics
I 1999 skonnede man, at 162 mio. personer var i beskæftigelse i EU, en stigning pa over 7 mio. siden 1995.
In 1999, an estimated 162 million people were in employment in the Union, a rise of more than 7 million since 1995.
Det svarer til en årlig vækst på ca. 1,2% om året.
This represents annual growth of around 1.2% per annum.
I 1999 steg beskæftigelsen med 1,6%.
In 1999, employment increased by 1.6%.
I 1999 var 62% af de 15­24­årige i beskæftigelse.
The employment rate for the population aged 15-64 stood at 62% in 1999.
Beskæftig elsesproccnt, 15­64­árige
Employment rate, 15-64 years
Tendens i beskæftigelsen
Trend in employment
Kilde: Eurostat ­ Nationale indberetninger (ESA 95)
Source: Eurostat ­ National Accounts (ESA 95)
Beskæftigelse af ældre arbejdstagere
Employment of older workers
I det forlobne årti faldt beskæftigelsen i EU med ca. 5 procentpoint for de 55­64­årige mænd til 47% i 1999.
During the last decade, the EU employment rate of 55­64 year­old men fell by around 5 percentage points to stand at 47% in 1999.
Faldet er nok mere et resultat af en kombination af jobmangel, mindre mobilitet og utilstrækkelige færdigheder end et onske om tidlig pension.
The decline may be the result of a combination of job shortages, lower mobility and inadequate skills rather than the wish to retire early.
Derimod steg kvindernes beskæftigelse med næsten 4 point til 27% i 1999.
In contrast, the comparable female rate rose by almost 4 points to reach 27% in 1999.
Sammenlagt var 37% af de 55­64­årige i beskæftigelse i 1999.
Overall, 37% of the population aged 55­64 were in employment in 1999.
Beskæftigelse, 55­64­årige, 1999
EU­15 Employment rate.
I 1999 faldt det samlede antal arbejdsløse i EU­15 til under 16 mio. for forste gang siden 1992.
In 1999, the total number of unemployed in the Europe of Fifteen dropped below 16 million for the first time since 1992.
Det svarer til 9,2% af arbejdsstyrken mod 4,2% i USA og 4,7% i Japan.
This represents 9.2% of the labour force compared with 4.2% and 4.7% in the United States and Japan respectively.
Fra 1998 til 1999 registrerede Spanien og Irland det største fald i deres arbejdsloshed, men Spanien har fortsat den højeste arbejdsloshed (15,9%).
Between 1998 and 1999, Spain and Ireland recorded the largest falls in their unemployment rates although Spain continues to have the highest figure (15.9%).
I modsætning hertil er Grækenland det eneste land, hvor arbejdslosheden er vedblevet med at stige.
In contrast, Greece is the only country where the rate continues to rise.
Arbejdsloshed (1000), 199 !
Unemployment (1000), 1999
Kilde: Eurostat ­ sammenligninger baseret på European Union Labour Force Survey
Source : Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Arbejdsløshed fordelt på køn, 1999
Graph 22 Trend ¡n the unemployment rate by sex, EU­15, 1992­1999
EU­15 Β DK D EL Ungdomsarbejdsløshed i forhold til den samlede befolkning
For most countries, youth unemployment fell between 1998 and 1999, in line with the overall drop in unemployment.
Ungdomsarbejdsløshed i forhold til den samlede befolkning (15­24­árige), 1999
Graph 23 Youth unemployment/population ratio (15­24 years), 1999
Ungdomsarbejdsløshed (15­24­árige) for­delt pá køn, 1999
Graph 24 Youth unemployment rates (15­24 years) by sex, 1999
Mænd
G Male
Langtidsledighed
Long­term unemployment
4.2% af befolkningen I den erhvervsaktive alder i EU­15 var langtidsledige i 1999.
In 1999, 4.2% of the EU­15 working population were affected by long­term unemployment.
Sagt pa en anden made havde 45% af de arbejdslose ikke haft job i mindst et år.
Put another way, 45% of unemployed people were jobless for at least one year.
Langtidsledigheden er faldet i de senere ar, men er stadig ret hoj (ca. 7%) i Spanien og Italien.
The long­term unemployment rate has fallen in recent years but remains relatively high (around 7%) in Spain and Italy.
9,4% af de unge i den erhvervsaktive alder (15­24 år) i EU havde været arbe­jdslose i mindst seks maneder.
For young people aged 15­24, 9.4% of the EU working population were unemployed for at least six months.
EU­15 B Langtidsledighed (12 måneder eller mere)
EU­15 Β DK D Long­term unemployment rate (12 months or more)
Langtidsledighed blandt unge (6 måneder eller mere)
Youth long­term unemployment rate (6 months or more)
Unge, der har været arbejdsløse i 6 måneder eller mere i procent af samtlige arbejdsløse, 1999 53 59 16 52 73 59
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total unemployed 1999 53 59 16 52 73 59
Kilde: Eurostat ­ sammenligninger baseret på European Union Labour Force Survey
Source: Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Arbejdsløshed fordelt efter varighed. 1999
Graph 25 Unemployment rates by duration, 1999
■ 6 måneder eller mere under 12 måneder
G Le» than 6 months nLess than 12 months
Udgifter til social sikring
Social protection expenditure
I 1998 udgjorde udgifterne til social sikring i EU­landene 27,7% af BNP. Det bekræfter den nedadgående tendens, der er registreret for denne indikator, siden den toppede med 28,9% i 1993.
In 1998, EU social protection expenditure represented 27.7% of GDP, confirming the downward trend in this indicator observed since the peak of 28.9% in 1993.
Der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, og der er en klar opdeling mellem nord og syd.
There are considerable differences between Member States with quite a clear north/south divide.
Til trods for forskellene nærmer niveauerne for udgifterne til social sikring sig efterhånden hinanden, idet de største stigninger i de senere år er registreret i lande med de laveste udgifter.
Despite these disparities, social protection expendi­ture is tending to converge with the largest increases in recent years being observed in the countries with the lowest levels of expenditure.
Kilde: Eurostat ­ Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Social Sikring (ESSPROS)
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Udgifter til social sikring pr. indbygger, 1998
Graph 27 Expenditure on social protection per head of population, 1998
Socialsikringens indtægter efter type i protection receipts by type as a procent af de samlede indtægter, EU­15, 1998
Graph 28 Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU­15, 1998 lOOOC^PPS
De sikredes bidrag til social sikring 12.1%
Social contrib of protected persons 22.7%
Kilde: Eurostat ­ Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Socia! Sikring (ESSPROS)
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Alderdom (herunder efterladte)
Old age benefits
I de fleste medlemsstater gik storstedelen af udgifterne til social sikring i 1998 til ældre og efterladte (pension) .
In most Member States in 1998, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
Det gjaldt ¡sær for Italien (64% af de samlede ydelser mod EU­gennemsnittet på 45,7%).
This was especially true of Italy (64.0% of total benefits against the EU ave­rage of 45.7%).
I EU som helhed steg kontantydelserne til ældre og efterladte med 22% i faste priser i perioden 1990­1998.
EU­wide, benefits paid under the old­age and survivors functions rose by 22% in real terms during the period 1990­1998.
Sociale ydelser fordelt på type i procent af de samlede ydelser, EU­15, 1998
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits
Pá EU­plan modtog de nederste (fattigste) 20% af befolkningen 7,6% af den samlede indkomst i 1996, mens de overste (rigeste) 20% tegnede sig for 39,3% af den samlede indkomst, dvs. 5,2 gange sã meget.
At EU level, the bottom (poorest) 20% of the population received 7.6% of total income in 1996, while the top (richest) 20% received 39.3% of total income, i.e. 5.2 times more.
Denne kløft mel­lem de mindst og mest velstående er smallest i Danmark (2,9) og Sverige (3,7).
This gap between the most and least well­off persons is smallest in Denmark (2.9) and Sweden (3.7).
Den er bredest i de fire sydeuropæiske medlemsstater, hvor gennemsnitsindkomsten er lavest i EU.
It is widest in the four southern Member States where average income is the lowest in the Union.
(1) Andelen af landets samlede indkomst hos de overste 20% af befolkningen i forhold til de nederste 20%.
(1) The share of entire national income received by the top 20% of the population to that of the bottom 20%.
EU­15 overslaget omfatter Finland og Sverige Kilde: Eurostat ­ European Community Household Panel.
EU­15 estimate excludes FIN, S. Β, Ρ ­ provisional data Source : Eurostat ­ European Community Household Panel.
Indkomstniveau og indkomstuligheder. 1996
Graph 31 Coefficient of variation of GDP per capita for NUTS III regions, 1997
(2) Hele UK.
(1) U) (3) (DN JTS II only, (2) All UK.
(3) = Hele UK undtagen Inner London (nyo­prettet region med et meget hojt BNP/indbygger)
(3) ■ All UK except Inner London (newly ere a­tedr •gion with very high GDP/head)
Kilde: Eurostat ­ Regionale indberetninger
Source: Eurostat ­ Regional accounts
Husstande med lav indkomst
Low income households
Andelen af 'fattige' var forholdsvis hoj (over 20%) i Grækenland og Portugal og lavest i Danmark, Luxembourg, Nederlandene, Østrig og Sverige (11­14%).
The proportion of 'poor' people was relatively high (over 20%) in Greece and Portugal and lowest in Denmark, Luxembourg, Netherlands, Austria and Sweden (11­14%).
De sociale ydelser reducerer andelen af fattige i alle medlemsstater, men i meget forskelligt omfang. Reduktionen spænder fra omkring 10% i Grækenland og Italien til over 60% i Danmark, hvor virkningen næsten er det dobbelte af EU­gennemsnittet.
Social benefits reduce the propor­tion of poor people in all Member States but to very differing degrees: the reduction ranging from around 10% in Greece and Italy to over 60% in Denmark, almost double the EU average.
Procentdel af befolkningen med en indkomst på under 60% af den nationale middelindkomst, for og efter indregning af socilae ydelser, 1996
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL A Percentage of the population with an income less than 60% of the national median, before and after social benefits (1), 1996
Efter indregning af sociale ydelser Forindregning af sociale ydelser
After social benefits Before social benefits
Forkortelse for den nationale valuta 60% af den årlige middelindk. {i n.v.) 60% af den årlige middelindk­ (KKS)
National currency symbol 60% of med. ann. inc. (ne) 60% of med. ann. inc. (PPS)
EU­15 overslaget omfatter Finland og Sverige.(1) Sociale ydelser udover pension, dvs. Pensionsindkomst ingar "for" og 'efter' (2) Italien­ data in tusinder Kilde: Eurostat ­ European Community Household Panel.
(2) I ­ data in 1000s. Β, Ρ ■ provisional data Source: Eurostat ­ European Community Household Panel.
Procentdel af befolkningen, der lever i (vedvarende) fattigdom, 1996
Graph 33 Percentage of the population living in (persistent) poverty, 1996
Procentdel af befolkningen med en lav indkomst før og efter udbetaling af andre sociale ydelser end pension, 1996
Graph 34 Percentage of the population on a low income before and after social benefits other than pensions, 1996 c_ Poor
For ydelser
30 Before benefits
(1) Personer, der også var indkomstfattige i 1995 og 1994 (2) Personer, der oplevede fattigdom i mindst ét ar i perioden 1994­1996.
(1) persons who were also ¡n income poverty in 1995 and 1994 (2) Persons who experienced poverty at least one year during the period 1994­1996
Hustande uden beskæftigede og lavtlønshustande
Jobless households and low wages
To store faktorer i forekomsten af fattigdom er husstande uden beskæftigede og lavtlonshustande.
Two important driving factors of poverty are jobless households and low wages.
Lidt under en tiendedel af befolkningen lever i en husstand med personer i den erhvervsaktive alder, hvoraf ingen er i beskæfti­gelse.
EU­wide, 6% of households (in which at least one person is active) are jobless.
Der er fire gange storre sandsynlighed for, at disse mennesker har en lille indkomst, end en husstand bestående af beskæftigede personer.
The people living in such households are around four times more likely than people in a working household to have a low income.
Arbejde fjerner dog ikke truslen om fattigdom.
Work, however, does not remove the threat of poverty.
Af en række årsager, der spænder fra lave lonninger til antallet af ikke­beskæftigede husstandsmed lemmer, er en betragtelig del af den befolkning, der lever i en husstand med beskæftigede personer, også fattige.
For a number of reasons ranging from low wages to the number of non­working mem­bers in the household, a sizeable proportion of the population living in a working household are also poor.
EU­15 B DK D EL E F IRL I L NL Α Ρ FIN Andelen af hustande hvor ingen er i beskæftigelse i forhold til alle hustande, hvor mindst et medlem er I beskæftigelse {%).
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL A Ρ FIN Share of households in which no member is in employment among all households in which at least one person is active (%)
Fattigdom (%) i 1996 blandt befolkningen, der lever i
Poverty rates (%) among the population living in ..., 1996
Joblose husstande (1) Husstande med beskæftigede personer (2)
Jobless households (1) Working households (2)
(1) Personer, der indgår i hustande (i hvilken mindst en person er erhvervsaktiv), i hvilke ingen er beskæftiget (2) Personer, der indgår i hustande {i hvilken mindst en person er erhvervsaktiv), i hvilke mindst et medlem er beskæftiget. Kilde: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey 1999. IRL ­ LFS 1997. DK ­ European Community Household Panel 1996.
(1) Persons living in households (in which at least one person is active) in which no member is in employment.