natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deres betydning i tiltrædelseslandene (5% i alt) var kun en smule mindre.
Their importance in the accession countries (5% of the total) was only a little less .
I flere lande på tværs af det udvidede EU var tallet imidlertid meget højere. I Letland og i Sverige lå det på ca. 30% eller derover, i Østrig og Finland på over 20% og i Estland, Rumænien og Slovenien på ca. 11%, lige under tallet for Portugal (14%).
In a number of countries across the enlarged EU, however, the figure wasmuch higher.
I alle tiltrædelseslandene steg det forholdsmæssige forbrug af vedvarende energikilder mellem 1995 og 2001, i Letland, Litauen og Rumænien endda betydeligt.
In all the accession countries, the relative use of renewable sources increased between 1995 and 2001, in Latvia, Lithuania and Romania, substantially.
Det steg ligeledes i Finland og Sverige, hvorimod det i Østrig og Portugal faldt i de samme seks år.
It also increased in Finland and Sweden, but in Austria and Portugal, it fell over these six years.
Man må ikke undervurdere betydningen af sociale infrastrukturer, herunder navnlig skoler, universiteter og hospitaler, som en faktor, der har indflydelse på den regionale konkurrenceevne.
The importance of social infrastructure, including, in particular, schools, colleges and hospitals, should not be underestimated as a factor affecting regional competitiveness.
Det, at der er en social infrastruktur af høj kvalitet, kan få indflydelse på, hvor der bliver foretaget investeringer, og hvor der bliver etableret forretninger, især i de tilfælde, hvor de berørte parter frit kan vælge, hvor de vil bo og arbejde og således tage hensyn til personlige og familiemæssige interesser.
The availability of high quality social infrastructure can influence decisions of where to locate investment and set up business, particularly in cases where those concerned have wide discretion over where they live and work and so can take account of personal preferences and family interests.
En sådan infrastruktur bliver derfor en vigtig del af udviklingspolitikken i de regioner, der gerne vil tiltrække videnbaserede aktiviteter med en stor merværdi.
Such infrastructure is, therefore, becoming an important part of the development policy of regions seeking to attract high value-added, knowledgebased activities.
Alle fire hovedprincipper i EU’s energipolitik — sikkerhed i forsyningen, opfyldelse af det indre marked og integration af miljøhensyn samt fremme af vedvarende energikilder — kan have en positiv indvirkning på samhørigheden.
All four major planks of EU energy policy — security of supply, completion of the internal market and integration of environmental considerations aswell as promotionof renewable energies — can have a positive effect on cohesion.
Ved at reducere mængden af energi forbrugt pr. udbytteenhed og ved at forlade sig mere på vedvarende energikilder kan alle medlemsstater mindske deres afhængighed af import og således undgå et eventuelt sammenbrud i deres økonomi på grund af et eksternt udbudschok (så som en pludselig forhøjelse af
By reducing the amount of energy consumed per unit of output and by depending more
Sammensætning af bruttonationalt energiforbrug af brændsel, 2001
Composition of gross inland consumption of energy from fuels, 2001
Vedvarende energikilder Kerneenergi Naturgas Olie Fast brændsel
Renewables Nuclear Natural gas Oil Solid fuels
Kilde: GD TREN
Source: DG TREN population.
Del 1 – Samhørighed, konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst- Situation og udviklingslinjer sig for en langt mindre del af befolkningen i syd
Cohesion, competitiveness, employment and growth
På den anden side undervurderer tal- områder, hvor jobskabelse til kvinder er blevet udpeget som en af de måder, hvorpå man kan anspore folk til at blive boende.
25 keep people frommoving away fromsomeof the more peripheral and rural areas where the creation of jobs for women has been identified as one of the ways of encouraging people to stay.
lene næsten helt sikkert ulighederne mellem de sydlige og de nordlige regioner i denne henseende, eftersom befolkningstallet i de sydlige regioner forøges væsentligt af turister i lange perioder af året.
0 0 the north15. On the other hand, the figures almost certainly understate the disparity between the southern and northern regions in this respect, given that the resident population in the former is increased significantly by tourists for long periods of the year.
I denne henseende viser resultaterne fra den første Urban Audit, der blev gennemført i 58 europæiske byer, som tilsammen tegner sig for gennemsnitlig 15% af befolkningen i de lande, de ligger i, at byerne i de mere velstående regioner har flere børnepasningspladser pr. indbygger end byerne i de mindre velstående regioner.
In this regard, results from the first UrbanAudit carried out in 58 European cities, which together account for an average of 15% of the population in the countries in which they are located, indicate that those in the more prosperous regions have a larger number of day care places per inhabitant than cities in the less prosperous ones.
I tiltrædelseslandene er situationen langt mere positiv.
In the accession countries, the position ismuchmore favourable.
Ikke alene er antal læger, sygeplejersker og andre ansatte i sundhedsvæsenet på linje med antallet i EU15 eller endnu højere i forhold til befolkningstallet, men med undtagelse af Cypern (4 senge pr. 1000 indbyggere) er antallet af hospitalssenge også relativt højt.
Not only are numbers of doctors, nurses and other health care professionals on a par with numbers in the EU15 in relation to population or even higher, but, with the exception of Cyprus (4 beds per 100 0 inhabitants), the number of hospital beds is also relatively high.
I Tjekkiet er der ca. 11 senge pr. 1000 indbyggere, mere end stort set alle steder i EU15, og i Litauen og Letland ca. 9, hvilket er mere end i Tyskland eller Frankrig. Landene med de laveste tal, Polen og Estland, har dog stadig ca. 7 senge pr. 1000 indbyggere, hvilket ligger over EU-gennemsnittet.
In the CzechRepublic, therefore, there are some 11 beds per 100 0 people, more than in virtually all parts of the EU15, and in Lithuania and Latvia, around 9, more than in Germany or France, while the countries with the lowest figures, Poland and Estonia, still have around 7 beds per 100 0 which is above theEUaverage .
Det af også af afgørende betydning af have adgang til et godt sundhedsvæsen, ikke mindst efterhånden, som man kommer op i alderen.
For the elderly, it is of vital importance to have access to good health care facilities as they grow older.
For nogle kan tilgængeligheden af pleje afgøre, om de vil leve deres pensionist-år det sted, de har boet, eller om de flytter et andet sted hen.
For some, the availability of care may determine whether they spend their retirement years in the place they have been living ormove elsewhere.
Samtidig er et godt sundhedsvæsen lige så vigtigt i turistregioner, især i det varme Sydeuropa, der søger at tiltrække de stadig flere pensionister, som tager forlængede eller hyppige ferier, og hvis valg af, hvor de bor, påvirkes af den omsorg, der står til rådighed.
At the same time, good health care facilities are equally important in tourist regions, especiallythose in the southofEuropewithwarmclimates, seeking to attract the growingnumber of people in retirementwhotakeextended,or morefrequent,holidays and whose choice of where to stay is influenced by the care available.
De sociale infrastrukturer er tillige med miljøbetingelserne en afgørende nøglefaktor for livskvaliteten i enhver region, og det er lige så vigtigt for den regionale konkurrenceevne som transportsystemer og andre mere traditionelle former for infrastruktur.
Social infrastructure, togetherwith environmental conditions, is a key determinant of the quality of life in any region and is as important as systems of transport and other more traditional forms of infrastructure for regional competitiveness.
Det er derfor af en vis relevans i denne henseende, at der synes at være færre hospitalssenge i forhold til befolkningstallet i det sydlige EU, selv om der er det samme antal læger, sygeplejersker og andre praktiserende behandlere pr. indbygger som i det nordlige EU.
It is, therefore, of some relevance in this respect that, while there are similar numbers of doctors, nurses and other medical practitioners per head of population in the south of theEUas in the north, there tend to be fewer hospital beds in relation to population.
Den Europæiske Beskæftigelsesstrategi, der blev lanceret i 1997, synes at have bidraget til en større elasticitet i beskæftigelsen i en periode med økonomisk nedgang.
The European Employment Strategy launched in 1997 seems to have contributed to increasing the resiliance of employment in a period of economic slowdown.
Mellem 1999 og 2002 steg antallet af ansatte med 6 millioner og den langsigtede arbejdsløshed faldt fra 4% af arbejdsstyrken til 3%.
Between 1999 and 2002, the number employed increased by 6 million and longterm unemployment fell from 4% of the labour force to 3%.
På trods af de mærkbare forbedringer på EU’s arbejdsmarkeder har der været betydelige strukturelle svagheder i både nuværende og kommende medlemsstater.
However, while notable improvements have occurred in the operation of EU labourmarkets, important structural weaknesses remain in both present and future Member States.
I Tyskland og Frankrig er der 89 senge pr. 1000 indbyggere, hvorimod gennemsnittet i Grækenland er 5 eller derunder i turistområderne, under 3 i Kentriki Ellada og Peloponnisos og mindre end 2 i Sterea Ellada.
Whereas in Germany and France, therefore, there are 8–9 beds per 100 0 people, in Greece, the average is 5 and less than this in tourist areas, falling below 3 in Kentriki Ellada and Peloponnisos and below 2 in Sterea Ellada.
Det samme gælder for Portugal, hvor det gennemsnitlige antal senge er 4 pr. 1000 indb., men kun 2½ i Alentejo og 2 i Algarve.
Similarly in Portugal, the average is 4 beds per 1000, but only 2½ in Alentejo and 2 in the Algarve.
I Spanien, hvor gennemsnitstallet også er 4 pr. 1000, ligger det på kun 3 i Valencia og Andalucía og i Italien, hvor der er færre hospitalssenge i Campania, Basilicata og Sicilia (ca. 4 pr. 1000) end i de nordlige regioner (over 5 pr. 1000 i de fleste tilfælde).
In Spain,where theaveragenumber is also4per 1000,itis only around 3 in Valencia and Andalucía, and in Italy, there are fewer hospital beds in Campania, Basilicata and Sicilia (around 4 per 1000) than in northern regions (over 5 per 100 0 in most cases).
Uddannelsesniveauerne spiller en stor rolle i bestemmelsen af EU's økonomiske ydeevne og kon
Education of growing importance
Navnlig i Italien afspejler denne forskel sig til dels i aldersstrukturen i den regionale befolkning, og derved, at de ældre, som pålægger sundhedssystemet uforholdsmæssigt store byrder, tegner
In Italy, in particular, this difference in part reflects the age structure of the regional population and the fact
Højt sammenslutningen år
0 0 Association
> = ingen samlet af
> = no al to t fo
Lavt
Low below
Kilde: år
Source:
> = ingen samlet af
> = no al to t
Del 1 – Samhørighed, konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst- Situation og udviklingslinjer sisterende Mål 1regioner (kun ca. 40% i sådanne regioner i Spanien og Italien og kun 20% i Portugal).
0 0 above the average in existing Objective 1 regions (only around 40% in such regions in Spain and Italy and just 20% in Portugal).
Den eneste undtagelse er de nye tyske delstater, hvor andelen er over 90%, hvilket er højere end i resten af landet og mere ligner mere tallet i tiltrædelseslandene end i EU15, hvilket afspejler deres fælles historie i nyere tid (Kort 1.9).
The one exception is the German new Länder, in which the proportion is over 90%, higher than in the rest of the country and more similar to that in the accession countries than the EU, reflecting their common recent history (Map 1.9).
Dette gælder ikke alene for udvalget af jobs, der står til rådighed for dem, men mere grundlæggende, om de i det hele taget er i stand til at finde et job.
This applies not only to the range of jobs that are available to them but more fundamentally to whether or not they are able to find a job at all.
Der er større sandsynlighed for, at folk med en videregående uddannelse, dvs. med universitetsgrad eller lignende kvalifikationer, vil finde beskæftigelse, end der er for ansøgere med studentereksamensniveau, som igen har større sandsynlighed for at komme i beskæftigelse end dem, der kun har grundskolen.
Thosewith tertiary level education — ie with university degrees or equivalent qualifications — are more likely to be in employment than thosewith upper secondary level who are in turn more likely to be employed than thosewith only basic schooling.
Denne tendens, der sandsynligvis vil blive styrket af den fortsatte udvikling i den videnbaserede økonomi i de kommende år, er meget tydelig i de eksisterende EU-medlemsstater, navnlig for kvinder.
This tendency, which is only likely to be strengthened by the continued development of the knowledgebased economy in future years, is very evident in existing EUMember States, especially for women.
Men det er mere udpræget i tiltrædelseslandene for både mænd og kvinder.
But it is evenmore pronounced in the accession countries for both men and women.
Der hersker dog tvivl om, hvor godt uddannelserne på gymnasieniveau og de grundlæggende erhvervsuddannelser i tiltrædelseslandene ruster de unge med en uddannelse, der passer til arbejdsmarkedsbehovene eller gør dem i stand til at tilpasse sig, efterhånden som behovene ændres.
There is a question mark, however, over how well upper secondary education and initial vocational training in accession countries equip youngpeople for labourmarket needs or to be able to adapt as needs change.
Navnlig synes læseplaner og undervisningsstrukturer i disse lande at være dårligt tilpasset til den moderne økonomi.
In particular, curricula and teaching structures in these countries seem notwell adjusted to the modern economy.
Med kun få undtagelser har de en tendens til at score relativt lavt i internationale læse-, skrive- og regneprøver.
With only a few exceptions, they tend to score relatively poorly in international tests of literacy and numeracy.
…om end det i mindre grad gælder de højere uddannelser
… though less so in tertiary education
Mens ca. 86% af alle mænd mellem 25 og 64 med en videregående uddannelse i 2002 var i arbejde i tiltrædelseslandene taget under ét, var tallet for folk med gymnasieniveau 74% og for dem, der kun havde grundskole, 51%.
Whereas, some 86% of men aged 25 to 64 with tertiary education were in work in the accession countries taken together in 2002, the figure for thosewith upper secondary education was 74% and for thosewith only compulsory schooling, 51%.
Blandt kvinderne var 79% af dem med en videregående uddannelse, 61% af dem med gymnasieniveau og kun 38% af dem med grundskoleniveau, i arbejde.
For women, 79% of thosewith tertiary education were in work, 61% of thosewith upper secondary level and only 38% of those below this level.
Den andel af befolkningen, der når op på et videregående uddannelsesniveau er gennemgående lav i EU’s Mål 1regioner.
The proportion of the population attaining tertiary education tends to below in the Objective 1 regions of the Union.
I alle lande, på nær Tyskland, hvor de nye delstater har et særligt højt uddannelsesniveau, er den gennemsnitlige befolkningsandel med universitetsgrad eller lignende lavere i Mål 1regioner end i andre regioner.
In all countries, except Germany where the new Länder have especially high education levels, the average proportion with a university degree or equivalent is lower in Objective 1 than in other regions.
I Grækenland og Portugal, hvor alle regioner er Mål 1, ligger forholdet under EU-gennemsnittet.
In Greece and Portugal, where all regions are Objective 1, the proportion is below theEUaverage .
Selv om uddannelsesniveauerne generelt synes at forbedres, forstået således, at flere unge har en videregående uddannelse end personer i andre aldersgrupper, er der ikke tegn på, at kløften mellem Mål 1regioner og andre regioner er ved at blive lukket.
Furthermore, although education levels appear to be improving in general, in the sense that larger numbers of youngpeople have tertiary education than those in older age groups, there is little sign of the gap between Objective 1 and other regions being closed.
Lignende forskelle er tydelige på regionalt niveau, men mere udpræget.
Similar differences are evident at the regional level, but in a more pronounced form.
Kløften i erhvervsfrekvensen mellem personer med højere uddannelse og personer med lavere uddannelse synes at være større i regioner, hvor den samlede erhvervsfrekvens er forholdsvis lav, sammenlignet med de regioner, hvor frekvensen er høj.
The gap in employment rates between thosewith high and thosewith low education tends to bewider in regions where the overall employment rate is relatively low than in those where it is higher.
Det er derfor mere sandsynligt, at folk med en lavere uddannelse vil blive arbejdsløse før folk med en højere uddannelse, hvis de lever i regioner med lav beskæftigelse.
People with low education, therefore, are muchmore likely than thosewith higher education levels to be out of work if they live in low employment regions.
Tiltrædelseslandenes uddannelsesniveauer tåler sammenligning med EU15…
Education levels in the accession countries compare favourably with existing EUMember States…
Ifølge de seneste data (2002) har ca. 78% af befolkningen mellem 25 og 64 i tiltrædelseslandene mindst en en studentereksamen eller tilsvarende.
According to the latest data (2002), some 78% of the population aged 25 to 64 in the accession countries have at least upper secondary education.
Forholdet varierer fra lidt over 70% i Bulgarien og Rumænien til over 85% i Tjekkiet og Slovakiet, hvilket er et godt stykke over EU-gennemsnittet (64%) og endnu højere end gennemsnittet i de ek-
The proportion varies from just over 70% in Bulgaria and Romania to over 85% in the Czech Republic and Slovakia, well above theEUaverage (64%) and even further
Det relative antal erhvervsaktive, der har en videregående uddannelse, er også forholdsvis lavt i de fleste tiltrædelseslande.
The relative number of workingage population with tertiary education is also relatively small in most of the accession countries.
Samlet er det kun 14% af dem mellem 25 og 64, der har en universitetsgrad eller lignende, hvilket ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet (22%). Kun i Estland og Litauen var tallene over EU-gennemsnittet.
Overall, only 14% of those aged 25 to 64 have university degrees or the equivalent, well below theEUaverage (22%).
I Tjekkiet og Slovakiet samt i Polen og Rumænien var andelen kun ca. 10-12%.
In the Czech Republic and Slovakia aswell as in Poland and Romania, the proportion was only around 10–12%.
Dog er dette stadig højere end i Portugal eller Mål 1regioner i Italien.
Nevertheless, this is still higher than in Portugal or the Objective 1 regions of Italy.
17 udviklingsudsigterne (Kort A1.8).
(Map A1.8).
I tiltrædelseslandene er frafaldsprocenten i uddannelsessystemet i de fleste tilfælde langt lavere end i EU15.
0 0 In the accession countries, the rate of drop-out from the education system is in most cases much lower than in the EU15.
Kun i Bulgarien, Letland og Rumænien er andelen af unge på 18-24 med grundskole alene, og som ikke længere er i uddannelse eller under oplæring, over EU-gennemsnittet (ca. 20% eller lige over i alle tre tilfælde), men selv her lå tallet under gennemsnittet for Mål 1regioner.
Only in Bulgaria, Latvia and Romania is the proportion of those aged 18 to 24 with only basic schooling and no longer in education or training above theEUaverage (around 20%or just above in all three cases), though even here, it was still below the average in Objective 1 regions.
I Ungarn ligger det på ca. 12%, i Polen 8% og i Tjekkiet, Slovakiet og Slovenien på kun ca. 5%.
InHungary, it is around 12%, in Poland, 8% and in the CzechRepub-lic, Slovakia and Slovenia, only around 5%.
I de fleste tiltrædelseslande (eneste undtagelse er de baltiske stater) havde en mindre andel af kvinder end mænd mellem 25 og 64 en uddannelse på gymnasieniveau, men i de fleste lande havde flere kvinder en videregående uddannelse.
In most accession countries, the only exceptions being the three Baltic States, a smaller proportion of women aged 25 to 64 had upper secondary level education than of men, but in most countries, more women had tertiary level qualifications.
I EU er der en tendens til, at kvinder i denne aldersgrupper har lavere kvalifikationer end mænd — dog ikke i Portugal — men situationen ændres hurtigt, efterhånden som et betydeligt større antal kvinder end mænd i de yngre aldersgrupper fortsætter deres uddannelse ud over grundskolen og kommer på universitetet.
In the EU, women in this age group tend to have lower qualifications thanmen— though not in Portugal—but the position is changing rapidly as significantly more women than men in young erage groups continue in education beyond basic schooling and go on to university.
Tiltrædelseslandene har ganske vist haft en gradvis stigning i antallet af personer med en videregående uddannelse men andelen af 25-29-årige med universitetsuddannelse eller lignende (17%) er stadig betydeligt lavere end i EU15 (27%).
Although there has been an increase over time in the numbers acquiring tertiary level qualifications in the accession countries, the proportion of 25 to 29 yearolds with university degrees or equivalent (17%) is still substantially lower than in the EU (27%).
Dette kræver adgang til uddannelse for, at man skal kunne ajourføre og forbedre sine færdigheder.
Education attainment levels vary across regions in the accession countries aswell as in the existing EU.
Derfor er fortsat efteruddannelse lige så vigtig som den oprindelige uddannelse både for den enkeltes karriereudsigter og for økonomiens konkurrenceevne.
In general, levels are on average significantly higher in the capital city regions than in the rest of the country and, to some extent, in the more prosperous regions than in the less prosperous .
Uddannelsesniveauet varierer på tværs af regioner i tiltrædelseslandene på samme måde, som det er tilfældet i EU15.
The capacity of the labour force, aswell as businesses, to adapt to changing market circumstances is a key factor in regional competitiveness.
Generelt er niveauerne betydeligt højere i hovedstadsregionerne end i resten af landet, og til en vis grad også højere i de mere velstående end i de mindre velstående regioner.
Continuing vocational training is, therefore, of as much importance both to an individual’s career prospects and to the competitiveness of economies as initial education.
Det forholdsmæssige antal beskæftigede, der deltager i efteruddannelse, er langt mindre i samhørighedslandene, bortset fra Irland, end i resten af EU.
The relative number of those in employment participating in continuing training is much less in the Cohesion countries, Ireland apart, than in the rest of the EU,
Betydeligt flere unge går ud af undervisningssystemet med kun grundskoleniveau i Mål 1regioner end i andre dele af EU.
Significantly more youngpeople leave the education system with only basic schooling in Objective 1 regions than in other parts of the EU.
I 2002 havde ca. 26% af unge mellem 18 og 24 i Mål 1regioner ingen kvalifika-
In 2002, some 26% according to the latest data available18. In Spain, the
Deltagelsesrate i erhvervsmæssig efter-og videreuddannelse, 1999
Rate of participation in continuing vocational training, 1999
% af arbejdstagere i virksomheder
% of employees in enterprises
* PL = henviser kun til Pomorskie-regionen Kilde: Eurostat, Second Survey of continuing vocational training in enterprises (CVTS2) tioner ud over grundskolen og var ikke længere under uddannelse eller oplæring, hvilket er dobbelt så mange som i ikkeMål 1regioner.
75 of those aged 18 to 24 in Objective 1 regions had no qualifications beyond basic schooling and were no longer in education or training, twice the proportion in nonObjective 1 regions.