natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Begynd i dag, og skab en grøn fremtid for morgendagens europæere!Gør dit levemiljø til et sundt miljø!Gør din by til Europas miljøhovedstad – et godt sted at leve!
Make your city a European Green Capital – and fit for life!
Indstiftelse af Miljøprisen Europas miljøhovedstad i Bruxelles.
Inauguration of the European Green Capital Award in Brussels
Lancering af hjemmesiden for Europas miljøhovedstad og invitation til at ansøge via internettet.
Launch of the European Green Capital website and invitation to apply via online application
Ansøgningsfrist.
Deadline for submission of applications
Juryen træer den endelige afgørelse.
Final decision taken by the Jury
Kåring af Europas to første miljøhovedstæder for 2010 og 2011.
Announcement of the first two European Green Capitals for 2010 and 2011
UDVÆLGELSESPROCESSEN
SELECTION PROCESS
De byer, der deltager i konkurrencen om at blive Europas miljøhovedstad 2010 og 2011, vil blive vurderet ud fra 10 miljøindikatorer.
The selection of cities to be given the European Green Capital award for 2010 and 2011 will be assessed on the basis of 10 environmental indicators.
Ansøgninger indleveret af byerne skal indeholde følgende oplysninger for de enkelte indikatorer:
The applications from the cities should for each indicator include the following information:
Ekspertpanel Et panel af internationalt anerkendte eksperter evaluerer de indsendte ansøgninger.
Panel assessment A panel of internationally acknowledged experts will assess the information supplied.
De udvælger herefter tre byer til hver af de to årlige priser, som skal deltage i anden ansøgningsrunde.
They will then select three cities per award year for a second round of applications.
I anden ansøgningsrunde skal de udvalgte byer præsentere en mere detaljeret dokumentation af resultater og planer.
In their second application each city will provide detailed documentation of their achievements and plans.
Endelig bliver vinderbyerne for 2010 og 2011 udpeget af en jury bestående af repræsentanter fra:
Finally, the winning cities for 2010 and 2011 will be appointed by a jury composed of representatives from:
Europa-Kommissionen Det Europæiske Miljøagentur ICLEI – Lokalregeringer for Bæredygtighed T & E – Den Europæiske Sammenslutning for Transport og Miljø UCUE – sammenslutningen af EU’s storbyer Regionsudvalget
• the European Commission the European Environment Agency (EEA)ICLEI - Local Governments for Sustainabilitythe European Federation for Transport and Environment (T & E)the Union of Capitals of the European Union (UCUE)Committee of the Regions
Læs mere om ansøgningsprocedure, evalueringskriterier og reglerpå www.europeangreencapital.eu
Read more about the application procedure, evaluation criteria and regulations on the website: www.europeangreencapital.eu
Lokalt bidrag til bekæmpelse af de globale klimaforandringer Lokal transport Etablering af grønne områder til borgerne Lokal luftkvalitet Støjforurening A al d s h å n dfit er i n g Vandforbrug Spildevandshåndtering De lokale myndigheders miljøledelse Bæredygtig udnyttelse af jorden
Local contribution to global climate change Local transportation Availability of green areas open to the public Quality of local ambient air Noise pollution Waste production and management Water consumption Waste water treatment Environmental management of the local authority Sustainable land use
Sekretariatet for Europas miljøhovedstad Ansøgningsprocessen samt juryens og ekspertpanelets arbejde assisteres af Sekretariatet for Europas miljøhovedstad, og opgaven varetages i øjeblikket af COWI i Danmark.
Green Capital Secretariat The application process, the work of the evaluation panel and the jury, are facilitated by the Green Capital Secretariat, currently run by the Danish company COWI.
Sekretariatet er også behjælpeligt med PR-aktiviteter omkring miljøprisen via hjemmesiden for Europas Miljøhovedstad, samt en række kommunikationskanaler, blandt andet brochurer, nyhedsbreve, flash- og filmklip.
The secretariat also assists with PR activities related to the award scheme through the Green Capital website and through various communication channels such as brochures, news -fl flashes and film clips etc.
Indledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Introduction. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Hvorfor et nyt grundvandsdirektiv? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Why a new Groundwater Directive?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.4 Foranstaltninger til forebyggelse eller begrænsningaf udledning af forurenende stoffer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Measures to prevent or limit pollutant inputs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
På vej mod effektiv implementering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. VRD-milepæle. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2. Det nye direktivs særlige milepæle. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3. Understøttende retningslinjer – samarbejde om implementering. . . . . 314.4. Understøttende forskning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Towards effective implementation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. WFD milestones. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2.
Links til internationale sammenslutninger og programmer . . . . . . . . . . . 34
Links to international associations and programmes. . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
Næste skridt. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Next steps. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Beskyttelse af grundvandet i Europa
Groundwater Protection in Europe
Som vi allerede har vidst længe, så skal grundvandet beskyttes.
As we know for a long time, groundwater needs to be protected.
Vore bestræbelser for at gøre det har i lang tid lidt under manglende overordnet planlægning, navnlig på grund af mangel på specifikke virkemidler til at sikre en samordnet indsats overalt i Den Europæiske Union.
Our efforts to do so have for many years suffered from a lack of overall planning, notably due to the lack of specific instrument to ensure concerted action across the European Union.
Den første grundvandslovgivning (direktiv 80/68/EØF) havde et begrænset anvendelsesområde og fokuserede på bekæmpelse af emissioner af stoffer fra industrier og byer.
The very first groundwater legislation (Directive 80/68/EEC) had a limited scope and focused on controlling emissions of substances from industrial and urban sources.
Direktiver med henblik på at begrænse den diffuse forurening fra landbrug og industri blev indført senere.
Directives aimed at controlling diffuse pollution from agricultural and industrial sources were introduced later.
I erklæringen fra ministerseminaret om grundvand, der blev afholdt i Haag den 26. og 27. november 1991, blev der opfordret til at vedtage et handlingsprogram for at undgå forringelse på lang sigt af grundvandsmængden og -kvaliteten i Den Europæiske Union.
The Ministerial Seminar on Groundwater in The Hague on 26 and 27 November 1991 called for an action programme to avoid the long-term deterioration of groundwater quantity and quality across the European Union.
Det førte i første omgang til Kommissionens vedtagelse af en meddelelse om et handlingsprogram for grundvand i 1996, som blev indarbejdet i vandrammedirektivet, der blev vedtaget fire år senere (2000/60/EF).
This first led to the adoption by the Commission of a communication on a groundwater action programme in 1996 which was incorporated into the Water Framework Directive (WFD), adopted four years later (2000/60/EC).
For første gang blev grundvandet en del af et integreret vandforvaltningssystem, dvs. en meget naturlig kontekst for denne væsentlige bestanddel af miljøet.
For the first time groundwater became part of an integrated water management system, a very natural context for this essential component of the environment.
Vandrammedirektivet omfatter grundvand i vandområdeplanlægningen og sætter klare mål for grundvand og vandområder, hvad angår afgrænsning, økonomisk analyse, karakterisering (analyse af belastninger og virkninger), overvågning og opstilling af indsatsprogrammer for at sikre, at der ved udgangen af 2015 findes en tilstrækkelig mængde grundvand i en god kemisk tilstand.
The WFD includes groundwater in its river basin management planning, and sets clear milestones for (ground)water bodies in terms of delineation, economic analysis, characterisation (analysis of pressures and impacts), monitoring, and the design of programmes of measures to ensure that, by the end of 2015, there is a sufficient quantity of groundwater of good chemical status.
Det blev siden suppleret med vedtagelsen den 12. december 2006 af datterdirektivet med yderligere tekniske specifi katio-ner (direktiv 2006/118/EF om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse).
This was then complemented by the adoption on 12 December 2006 of a daughter directive laying down additional technical specifications (Directive 2006/118/EC on the protection of groundwater against pollution and deterioration).
Vi går nu ind i fasen med den praktiske gennemførelse af vandrammedirektivet og datterdirektivet om grundvand.
We are now entering the practical implementation phase of the WFD and of its groundwater daughter directive.
Der forventes skelsættende begivenheder i de næste par år, hvoraf den vigtigste er udarbejdelse af de første vandområdeplaner (2009-2015).
Key milestones are expected over the next two years, the most important being the development of the first river basin management plans (2009-2015).
Der vil også komme særlig fokus på grundvand, da medlemsstaterne bl.a. skal opstille ’grænseværdier’ (kvalitetsstandarder) inden udgangen af 2008.
There will also be specific features on groundwater, as Member States are notably required to establish ‘threshold values’ (quality standards) by the end of 2008.
Korrekt gennemførelse af de overordnede EU-rammebestemmelser vil nøje afhænge af, om der sker en bedre udveksling mellem medlemsstater, sektorer og fagområder.
Sound implementation of the overall EU legislative framework will be closely dependent on improved exchanges between Member States, sectors and disciplines.
Da en ensartet fortolkning af vandrammedirektivets bestemmelser er væsentlig for at sikre den bedste og mest effektive gennemførelse overalt i EU, udarbejdes der vejledninger og andre støttedokumenter. Denne brochure er et led i den proces.
As a common interpretation of the provisions of the WFD is essential to ensure its best and most effective implementation across the EU, guidance and other supporting documents are being produced.
Den forklarer de relevante rammebestemmelser for grundvandsbeskyttelse og tydeliggør de væsentligste foranstaltninger, der skal gennemføres i praksis for at nå målet om ’god tilstand’ inden udgangen af 2015.
It explains the relevant legislative framework for groundwater protection and clarifies the main practical measures still required in order to achieve the ‘good status’ objective by 2015.
Grundvand udgør verdens største ferskvandsreservoir, idet grundvandet tegner sig for mere end 97 % af alt det ferskvand, der findes på jorden (når man ser bort fra gletschere og indlandsis).
Groundwater constitutes the largest reservoir of freshwater in the world, accounting for over 97% of all freshwaters available on earth (excluding glaciers and ice caps).
De resterende 3 % består hovedsageligt af overfladevand (søer, floder og vådområder) og jordfugtighed.
The remaining 3% is composed mainly of surface water (lakes, rivers, wetlands) and soil moisture.
Indtil for nylig interesserede man sig mest for grundvandet på grund af dets brug som drikkevand (således er ca. 75 % af indbyggerne i den Europæiske Union (EU) afhængige af grundvand som vandforsyning), og anerkendte, at det også er en vigtig ressource for industrien (f.eks. kølevand) og landbruget (kunstig vanding).
Until recently, focus on groundwater mainly concerned its use as drinking water (e.g. about 75% of European Union (EU) residents depend on groundwater for their water supply), and recognising that it is also an important resource for industry (e.g. cooling waters) and agriculture (irrigation).
Det er imidlertid blevet mere og mere klart, at man ikke blot skal betragte grundvandet som et vandforsyningsreservoir, men at det også bør beskyttes på grund af dets miljømæssige værdi.
It has, however, become increasingly obvious that groundwater should not only be viewed as a water supply reservoir, but should also be protected for its environmental value.
Grundvandet spiller en væsentlig rolle i det hydrologiske kredsløb og kan være kritisk for opretholdelsen af vådområder og vandløb - og kan fungere som en buffer i tørre perioder.
Groundwater plays an essential role in the hydrological cycle and be critical for maintaining wetlands and river flows and acting as a buffer during dry periods.
Grundvandet leverer med andre ord base flow (dvs. det grundvand, der løber ud i vandløbene året rundt) til overfl adevandsyste-merne, hvoraf mange benyttes til vandforsyning og fritidsaktiviteter.
In other words, it provides the base flow (i.e. the water which feeds rivers all year round) to surface water systems, many of which are used for water supply and recreation.
I mange vandløb i hele Europa stammer mere end 50 % af den årlige afstrømning fra grundvandet.
In many rivers across Europe, more than 50% of the annual flow is derived from groundwater.
I perioder med lav afstrømning kan dette stige til mere end 90 % - og derfor kan en forringelse af grundvandskvaliteten direkte påvirke de dertil hørende overfladevands- og terrestriske økosystemer.
In low-flow periods this figure can rise to more than 90% and hence, deterioration of groundwater quality may directly affect related surface water and terrestrial ecosystems.
Eftersom grundvandet bevæger sig langsomt gennem lagene under jordoverfladen, kan på-virk ningen fra menneskelige aktiviteter vare rigtig længe.
Since groundwater moves slowly through the subsurface, the impact of anthropogenic activities may last for a long time.
Det betyder, at en forurening, der fandt sted for et par årtier siden – det være sig fra landbruget, industrien eller andre menneskelige aktiviteter – stadig kan udgøre en trussel mod grundvandskvaliteten i dag og i visse tilfælde fortsat vil være det for flere kommende generationer. Fortidens arv ses tydeligt på
This means that pollution that occurred some decades ago – whether from agriculture, industry or other human activities – may still be threatening groundwater quality today and, in some cases, will continue to do so for several generations to come.
storskala-forureninger, f.eks. industrianlæg og havneområder, hvor det kan være vanskeligt eller endog umuligt - med moderne teknologi og en forholdsmæssig anvendelse af offentlige og/eller private midler - hurtigt at oprense forureningen på disse steder.
The legacy of the past is clearly visible at large-scale contaminated sites, e.g. industrial sites or harbour areas, where it may be difficult or even impossible, with state-of-the-art technology and a proportionate use of public and/or private money, to rapidly clean up the contamination at these locations.
Desuden har erfaringerne med oprydning af forureninger gennem de seneste 20 år vist, at de iværksatte foranstaltninger i de fleste tilfælde ikke har været i stand til fuldstændig at erne alle forurenende stoffer, og at forureningskilder - selv om de delvis er ernet - bliver ved med at frigøre forurenende stoffer i lang tid (dvs. flere generationer).
In addition, experience with contamination remediation over the last 20 years has shown that the measures taken have in most cases not been able to completely remove all contaminants and that pollutant sources, even if partially removed, continue to release pollutants for a long period of time (i.e. several generations).
Derfor er det vigtigt at fokusere på forebyggelse af forurening fra starten.
Therefore, an important focus must be on preventing pollution in the first place.
For det andet: Eftersom overfladevandsystemerne modtager tilstrømmende grundvand, vil grundvandskvaliteten til syvende og sidst påvirke overfladevandets kvalitet.
Secondly, since surface water systems receive inflowing groundwater, groundwater quality will ultimately be reflected in the quality of surface waters.
Med andre ord vil menneskelige påvirkning af grundvandets kvalitet til syvende og sidst have indvirkning på kvaliteten af de tilhørende vandøkosystemer og de direkte afhængige terrestriske økosystemer, hvis de såkaldt naturlige nedbrydningsreaktioner, såsom biologisk nedbrydning, i de geologiske lag ikke er tilstrækkelige til at erne de forurenende stoffer. er.
In other words, the effect of human activity on groundwater quality will eventually impact on the quality of associated aquatic ecosystems and directly dependent terrestrial ecosystems if so-called natural attenuation reactions such as biodegradation in the subsurface are not sufficient to remove the contaminants.
Endelig er grundvandet en “skjult ressource”, som kvantitativt er langt mere betydningsfuld end overfladevandet; og for grundvandets vedkommende er forebyggelse af forurening, overvågning og genopretning vanskeligere end for overfladevandet, da det er svært at få adgang til det.
Finally, groundwater is a “hidden resource” which is quantitatively much more significant than surface water and for which pollution prevention, monitoring and restoration are more difficult than for surface waters due to its inaccessibility.
Denne “skjulte” karakter gør det vanskeligt i tilstrækkelig grad at lokalisere, karakterisere og forstå forureningens konsekvenser.
This “hidden” character makes it difficult to adequately locate, characterise and understand pollution impacts.
Dette medfører ofte en manglende bevidsthed om og/eller bevis for omfanget af risici og pres.
This often results in a lack of awareness and/or evidence regarding the extent of risks and pressures.
Nylige udredninger viser imidlertid, at forureningen fra husholdnings-, landbrugs- og industrikilder - trods frem skridt inden for visse områder - stadig giver anledning til store betænkeligheder, enten direkte gennem udledninger (afløb), indirekte fra spredning af kvælstofgødning og pesticider, eller ved udsivning fra gamle forurenede industri eller affaldsdeponeringsanlæg (f.eks. lossepladser, miner, sværindustrianlæg osv.).
Recent reports, however, show that pollution from domestic, agricultural and industrial sources is, despite the progress in some areas, still a major concern, either directly through discharges (effluents), indirectly from the spreading of nitrogen fertilisers and pesticides or through leaching from old contaminated industrial or waste disposal sites (e.g. landfills, mines, heavy manufacturing industry etc).
Selvom punktkilder har givet anledning til det meste af den forurening, der er erkendt i dag, er der tegn på, at diffuse kilder er ved at have en stigende indflydelse på grundvandet.
While point sources have caused most of the pollution identified to date, there is evidence that diffuse sources are having an increasing impact on groundwater.
Således overskrider nitratkoncentrationerne i dag grænseværdien for nitrat i ca. en tredjedel af grundvandsforekomsterne i Europa.
For example, nitrate concentrations currently exceed the nitrate guideline values in around one third of groundwater bodies in Europe.
Hvorfor et nyt grundvandsdirektiv?
Why a new Groundwater Directive?
Kort redegørelse for udviklingen i EU’s retsforskrifter om grundvand
A brief history of groundwater EU legislative development
Det første direktiv (1980)
The first directive (1980)
1 vedtog direktivet om beskyttelse af grundvandet mod forurening fra visse farlige stoffer er
The EU regulatory framework for groundwater started life at the end of the 1970s with the adoption of the directive on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances1.
Dette direktiv giver rammer for beskyttelsen af grundvandet, som kræver forebyggelse af (direkte eller indirekte) udledning af særlige prioriterede forurenende stoffer i grundvandet og begrænser udledning i grundvandet af andre forurenende stoffer, for at undgå forurening af dette vand ved disse stoffer.
This Directive provides a groundwater protection framework that requires prevention of the (direct or indirect) introduction of high priority pollutants into groundwater and limiting the introduction into groundwater of other pollutants so as to avoid pollution of this water by these substances.
Det vil blive ophævet pr. 2013 i medfør af Vandrammedirektivet.
It will be repealed by 2013 under the Water Framework Directive.
Indtil da vil det fortsat være EU’s gældende retsforskrift for forebyggelse og begrænsning af forurening; derefter vil det blive erstattet af det nye Grundvandsdirektiv (se afsnit 3).
It will remain one the effective EU legislative instruments for preventing or limiting pollution until this date, and then be relayed by the new Groundwater Directive (see paragraph 3).
I 1982 gennemførte de Europæiske Fællesskabers Generaldirektorat for Miljø, Forbrugerbeskyttelse og Nuklear Sikkerhed en større vurdering af grundvandsressourcerne i medlemslandende (9 på det pågældende tidspunkt).
In 1982, the Directorate-General for the Environment, Consumer Protection and Nuclear Safety of the European Community carried out a major assessment of groundwater resources within Member States (nine at that time).
Den bestod af en almindelig analyse (Grundvandsressourcer i det Europæiske Fællesskab: samlet rapport) samt individuelle indberetninger fra hvert medlemsland.
It consisted of a general survey (Groundwater Resources of the European Community: synthetical report) and individual reports from each Member State.
Denne vurdering drejede sig hovedsageligt om grundvandets mængde.
This assessment was concerned mainly with groundwater quantity.
Siden den blev off entlig-gjort, har opmærksomheden i Europa (og i USA) mere været koncentreret om kvaliteten, og ikke blot er overvågningsprogrammerne for grundvandskvaliteten blevet kraftigt forbedret, der er også iværksat mange grundvandsbeskyttelsesordninger.
Since it was published attention in Europe (and the United States) has focussed more on quality and not only have groundwater quality monitoring programmes greatly improved but many groundwater protection schemes have been put in place.
Erklæringen fra ministerseminaret om grundvand, der blev afholdt i Haag i 1991, erkendte behovet for yderligere handling for at undgå en langsigtet forringelse af ferskvandsressourcernes kvalitet og kvantitet.
The declaration of the Ministerial Seminar on groundwater held at The Hague in 1991 recognised the need for further action to avoid long term deterioration of quality and quantity of freshwater resources.
Den stillede krav om et handlingsprogram, der skulle implementeres pr. år 2000 for at fremme den bæredygtige forvaltning og beskyttelse af ferskvandsressourcerne.
It called for a programme of actions to be implemented by the year 2000 to promote the sustainable management and protection of freshwater resources.
Rådets beslutninger i 1992 og 1995 anbefalede, at der blev iværksat et handlingsprogram, og at Grundvandsdirektivet skulle revideres.
Council resolutions in 1992 and 1995 recommended that an action programme be implemented and that the Groundwater directive be revised.