natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medlemmerne godkendte, at WTO’s Komité for handelog miljø skulle have en særlig rolleog gentog deres støtte til målet ombæredygtig udvikling.
It means thatexporters must notifygovernments beforeshipping in LMOs thatmight be released intotheir environment, andit enables developingcountries to protecttheir biodiversity.
I takt med at den økonomiske globalisering gør kloden mindre, bliver detvoksende behov for, at miljøproblemer tackles internationalt, meretydeligt.
As economic globalisation shrinksthe planet, the growing need forenvironmental problems to be tackled at the international level is evident.
Som et af de rigeste områder i verden tager EU sit ansvar forat bistå udviklingslandene med atskabe miljøvenlig vækst alvorligt. EUfinansierer således en lang rækkemiljøprojekter og -programmer i dentredje verden og deltager i multilaterale fonde som Kyoto-protokollensmekanisme for bæredygtig udvikling.
As one of the wealthiest areasof the world, the EU takes seriouslyits responsibility to assist developingcountries to pursue environmentallyfriendly growth, both through extensive direct funding of environmentalp rojects and programmes in th edeveloping world, and through participation in multilateral funds suchas the clean development mechanism of the Kyoto Protocol.
EU har ratificeret en række vigtigeinternationale traktater og er gåetforrest i bestræbelserne på at beskytte den globale biodiversitet.
The EU has campaigned hard tointegrate the environmental dimension into wider multilateral agreements.
Der erblandt andet tale om Rotterdamkonventionen om »forudgåendeinformeret samtykke« (styrkelse affattige landes ret til at blive beskyttet mod risici), Basel-konventionen,der forhindrer rige lande i at dumpederes giftige affald i udviklingslande, og Bonn-konventionen ombeskyttelse af migrerende dyrearter.
Trade and investment policiescan play a vital role in promotingenvironmentally friendly growth inpoorer countries, and EU aid hasbeen subject to enviro n m en ta lassessment since 1990.
I protokollen om biosikkerhed (til konventionen om biologiskmangfoldighed), somblev vedtaget af 133 regeringer den 29. januar 2000, fastsættes der minimumsstandarder for grænseoverskridendehandel med levendemodificerede organismer(LMO), herunder frø ogplanter, som er etfølsomt område.Bestemmelserne indebærer, at eksportører skal anmelde det til myndighederne, før desender LMO’er, der kanudledes i miljøet, til detpågældende land.
At the ministerial meeting of the World Trade Organisation (WTO) in Doha, Qatarin 2001, where agreement wa sre a ched to launch a new tra d eround, the Union was the drivingforce in getting environmental issuesincluded in the final declaration.
De gør det også muligtfor udviklingslandene at beskytte deres biodiversitet.
Themembers approved a special role forthe WTO’s Committee on Trade and Environment and reaffirmed theircommitment to the objective of sustainable development.
EU mener, at den internationale miljøstyring må styrkes, så FN’s miljøprogram (UNEP) kan få en højerepolitisk profil og en mere stabilfinansiering.
The EU played a leading role in the 11th-hour negotiationsto secure a deal, takinga firm stand againstattempts to weaken therules by making themsubsidiary to World Trade Organisation agreements.
I forberedelserne til FN’s verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i2002 har EU vedtaget at arbejde foren global aftale om bæredygtigudvikling og bestræbe sig på at nå FN’s mål for udviklingsbistand på0,7 % af BNP så hurtigt som muligt.
The protocol’s application of the ‘precautionaryprinciple’ broke newground in internationalenvironmental law.
EU spillede en fremtrædende rolle i forhandlingerne for atsikre en aftale i den 11.time og holdt standimod forsøgene på atudhule reglerne ved atunderordne dem WTO-aftaler.
The Union has ratified a number ofimportant international treaties, andhas taken a leading role in efforts top ro tect global biodive rs it y.
Protokollens anvendelseaf »forsigtighedsprincippet« var banebrydende i international miljølovgivning.
Theseinclude the Rotterdam Conventionon ‘prior informed consent’(strengthening the rights of poorercountries to be protected from hazards), the Basel Convention, whichprevents rich countries from dumping their toxic waste in developingones, and the Bonn Convention onthe conservation of migra to ryspecies.
EU har arbejdet hårdt på at integrere miljødimensionen i bredere multilaterale aftaler.
The EU believes that internationalgovernance of the environment mustbe strengthened, with a higher political profile and more secure fundingfor the UN Environment Programme(UNEP).
Handels- og investeringspolitikker kan være afgørendefor at fremme miljøvenlig vækst i fat-
In its preparations for the UN World Summit on Sustainable Deve l o p -
Finansiering af miljøpleje jedel af EU’s samlede budget.
By 2000, the funds totalledone third of the EU budget.
Denationale miljømyndigheder er medtil at udvikle og overvåge alle programmer.
Nationale n v i ro n m en tal authorities arei n vo lved in the development andmonitoring of all programmes.
Fondene bruges i stigendegrad til miljøforbedringsprojektersom rensning af kyster, havne og floder og genopbygning af forfaldneindustri- og byområder.
Fundsare increasingly used for environment improvement projects such ascleaning up coasts, harbours andr i five rs and re h a b i l i tating decaye dindustrial and urban areas.
De bistårogså mindre virksomheder med atudvikle grønne teknologier.
They alsoassist small businesses in developinggreen technologies.
Der kanogså søges økonomisk støtte fraforsknings- og landbrugsmiljøprogrammer.
Financial support is also available from researchand agri-environmental resources.
Life-programmet blev etableret i1992, og dets tredje fase løber indtil2004.
The LIFE programme was set up in1992, and its third phase runs until2004.
Det har til formål at udvikle EU’s miljøpolitik og har tre strenge:Life-Natur, Life-Miljø og Life-Tredje-lande.
It is devoted entirely to developing EU environmental policy, andhas three strands: LIFE-nature ,L IF Effi- en v i ronment and LIFE-th i rdcountries.
EU giver støtte til rensning af floder ogkyster.
Funding to pro m o te susta in a b l edevelopment and care for the environment comes from a ra n ge ofsources within the EU.
En bred vifte af kilder i EU-systemetgiver penge til at fremme bæredygtigudvikling og miljøpleje. For eksempelhjælper EU´s strukturfonde med atfremme en mere ligelig økonomiskudvikling i Europa ved at fremmevæksten i fattigere regioner i EU. I1994-99 beløb strukturfondene sigtil over 150 mia. EUR med yderligere14 mia. EUR i Samhørighedsfonden.I 2000 udgjorde disse midler en tred-
The Structural Funds, for example, help to promotemore balanced socioeconomic development across the Member States,assisting the poorer regions of the Union.
Nyt liv til gamle mineområder i Italien
Bringing the life back to quarried land in Italy
Tidligere industriområder omkring større og mindre byer forfalder ofte, når de ikke længere bruges.
Former industrial sites around towns and cities often become run-down and barren when they fall out ofuse.
Torreprojektet i Emilia Romagna i Italien sigter mod at genoprette et område i Oriolo, hvor man tidligere harudvundet råstoffer, og hvor det egnstypiske dyre- og planteliv er ødelagt af minedriften.
The TORRE project in Emilia Romagna, Italy, is restoring an old quarrying area in Oriolo, where floraand fauna typical to the Romagnolo countryside have been destroyed by mining activities.
Projektet, der samfinansieres af EU-programmet Life-Miljø indtil 2004, har til formål at genoprette dennaturlige biodiversitet og skabe et attraktivt grønt område for lokalbefolkningen og turister.
The project, co-funded by the EU scheme LIFE-Environment until 2004, sets out to restore the natural biodiversity and create an attractive green area for local people and tourists.
Med bistandfra eksperter og forskere i naturbevaring gennemføres der også et nyskabende miljøoplysningsprogram,der skal gøre de besøgende mere bevidste om naturen omkring dem, så de sætter større pris på den.
An innovative environmentaleducation programme raises awareness and helps visitors to value their natural surroundings, with theassistance of conservation experts and scientists.
»Alvar« er navnet på en bestemt levestedstype, hvor hård kalksten dækket af et tyndt jordlag er hjemstedfor et højt specialiseret og sjældent dyre- og planteliv.
‘Alvar’ is the name of a type of habitat comprising hard limestone rock covered with a thin layer of soil,home to highly specialised and rare fauna and flora.
Alvar forekommer på øerne Øland og Gotland og idele af Sverige og Estland.
Alvar lands are found on the islands of Öland and Gotland, and in parts of Sweden and Estonia.
I 1996 blev der med støtte fra Life-Natur iværksat et projekt med det formål atbeskytte og genoprette Stora Alvaret på Øland.
In 1996, a LIFE-Nature-backed project to protect and restorethe Stora Alvaret got under way.
I den forbindelse ryddede man de områder, der var groettil og satte hegn om store arealer, således at de lokale landmænd kunne genoprette den traditionellegræsning.
It involved clearing the invading overgrowth and erecting fences aroundlarge areas so that the traditional grazing could be re-established by local farmers.
Projektet bidrog ikke alene til at bevare naturen, men også til at opretholde de traditionellelandbrugsmetoder og den traditionelle beskæftigelse og kultur i landbruget..
The project not onlycontributed to the conservation of nature but also to the preservation of traditional agricultural practices,employment and culture.
Under Life samfinansierer EU projekter, der sigter mod at beskytte miljøet i alle medlemsstater.
Under LIFE, the Union co-financesprojects to safeguard the environment in all Member States.
Næstenhalvdelen af programmets budget på640 mio. EUR for 2000-04 går tilnaturbeskyttelse, og programmet erogså åbent for kandidatlandene.
Almosthalf of its 640 million euro budgetfor 2000–04 is dedicated to natureprotection, and the programme isalso open to candidate countries.
Den Europæiske Investeringsbank(EIB) yder langfristede lån til projekter, der har til formål at beskytte miljøet, og dækker op til 50 % af investeringsomkostningerne.
The European Investment Bank (EIB)provides long-term loans for projectsdesigned to safeguard the environment, covering up to 50 % of investment costs.
I 1990’erneudlånte banken millioner af euro tilvandforvaltning, affaldsbehandlingog byfornyelsesordninger.
In the 1990s, millions ofeuro were loaned to water management, waste treatment and urbanre n ewal schemes.
Der bliverogså stillet lån til rådighed til projekter i nabolandene i for eksempel Middelhavsområdet samt i de central og østeuropæiske lande.
Loans are alsoavailable for projects in neighbouring areas, such as the Mediterraneanbasin, as well as the central andeastern European countries.
Inddragelse af befolkningen og opbygning afpartnerskaber
Consulting people and building partnerships
Gennemsigtighed via godforvaltning
Transparency through good governance
Den fulde gennemførelseaf de eksisterende direktiver er enstrategisk prioritet i EU’s sjette miljøhandlingsprogram.
Member State governments agree EU laws, so there is no excuse forfailing to act on them.
Desværre er detnetop lovgivning i forbindelse medmiljøforanstaltninger, som i mangetilfælde ikke overholdes.
The full implementation of existing directives is ast ra tegic priority within the EU’ss i x th environment action programme.
Kommissionen har beføjelser til at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, der ikke overholder lovgivningen. Om nødvendigt kan Kommissionen anlægge sag moddem ved EF-Domstolen, selv omdenne proces kan blive langvarig.
Sadly, many cases of noncompliance – a high proportion ofthe total covering all legislation –c on c e rn enviro n m en tal measures .The Commission has the power tol a un ch infringement pro c ed u re sagainst Member States and if neces-s a ry take them to the Euro pfle an C o u rt of Justice, although th i sprocess can be lengthy.
I de seneste år har EU gjort fremskridt med at indføre større gennemsigtighed og inddrage borgerne merei beslutningstagningen.
Over recent years, the EU has madeprogress in introducing greater transparency and involving citizens morein decision-making.
I 2001 heddet i Kommissionens hvidbog omgode styreformer, at mange mennesker føler sig fremmedgjorte og erved at miste tilliden til EU’s komplekse forvaltningssystem.
In 2001, the Commission’s White Paper on goodgovernance noted that many peoplewere becoming alienated and losingconfidence in the EU’s complex system of administration, seeing the Union as at once remote and yet toointrusive.
EU beskyldes for at ligge fjernt fra befolkningens hverdag, men anses samtidigfor at blande sig i alt for meget.Hvidbogen opfordrede til bedrehøring og dialog understøttet af defem principper om åbenhed, deltagelse, ansvarlighed, effektivitet ogsammenhæng.
The White Paper called forb e t ter consultation and dialogue,underpinned by the five principles ofopenness, participation, accountability, effectiveness and coherence.
Åbne høringer er ikkeblot nøglen til at finde den rette politik; i miljøsammenhænge er det ogsåafgørende at omsætte den politik ipraksis på græsrodsniveau, hvor dengør en forskel.
Notonly is open consultation the key tofinding the right policy; in environmental fields it is also crucial toputting that policy into practice atthe grass-roots level where it makes adifference.
Antallet af formelle klager i miljøsager, der giver anledning til overtrædelsesprocedurer, steg fra 162 i 1996til 450 i 1999.
The number of formal complaints onenvironmental matters giving rise toinfringement proceedings grew from162 in 1996 to 450 in 1999.
Og EF-Domstolentræffer stadigt flere afgørelser hvertår.
Andm o re decisions are taken by the Eu ropean courts each ye a r.
I 1992-94 var der 33 afgørelser, i1995-97 steg antallet til 56, og i1998 og 1999 var der begge år 57.
In1992–94 there were 33 decisions,rising to 56 in 1995–97 and 57 inthe two years 1998 and 1999.
Det Europæiske Miljøagentur gør enafgørende indsatsmed at indsamleinformation.
The European Environment Agency plays acrucial role in gathering information.
EUoprettede agenturet i København i 1990 forat støtte den bæredygtige udvikling ved at sørgefor, at både politiske planlæggere ogoffentligheden kan fårelevante data i rettetid.
The EU set up the Copenhagen-based agency in 1990, tosupport sustainabledevelopment byproviding timelyand relevant datato policy-makersand public alike.
Agenturet eromdrejningspunktetfor Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (EIONET), der forbinder 660 grønneorganisationer overhele kontinentet.
It is the hub of the European environment information andobservation network(Eionet), which links660 green organisations across thecontinent.The agency’s membershipextends outside the EU to include manyneighbouring countries.
Men rettens vej er ikke den enestemulighed for at få regeringerne til atopfylde deres forpligtelser.
But the legal route is not the onlyoption for convincing governmentsto fulfil their obligations.
Større gennemsigtighed er et stærkt værktøj,som giver EU-borgerne mulighed forat lægge pres på deres ledere.
Gre ate rt ra n s p a rency is a powerful too l ,enabling European citizens to putpressure on their leaders.
EU viloffentliggøre en opdateret »resultatliste«, så offentligheden kan vurderehver regerings resultater.
The EU haspledged to publish an up-to-datei mp l e m en tation score b o a rd toenable the public to measure eachg ove rnment’s re c o rd.
Den såkaldte »name, shame and fame-strategi«går ud på at offentliggøre positiveeksempler og opmuntre de medlemsstater, der har gennemført lovgivningen og sætte mere langsommeligeregeringer i »skammekrogen«.
A ‘name,shame, and fame’ strategy aims topublicise positive examples andencourage States that are successfulin implementing laws, while embarrassing administrations that are slowto act.
EU-partnerskab med deberørte parter
The EU partnership with stakeholders
Det sjette miljøhandlingsprogramunderstreger behovet for partnerskaber, hvor man kan udnytte støtten fraalle interessegrupper til at opnå stadige forbedringer i miljø og livskvalitet.
Europe’s 90million children should not be seenjust as victims of today’s environment. The younger generation has anatural concern about the state ofthe planet and wants to be able tomake a difference.
EU har lovet at lytte mere til, hvad deunge har at sige.
The EU has pledged to listen more towhat young people have to say.
Nye initiativeromfatter et miljøwebsted for de 12-18-årige og en taskforce med navnet EYE (Environment, Youth and Education = miljø, ungdom oguddannelse), der skal overvågeudviklingen og hjælpe børn med atforstå problemerne.
Newinitiatives include an environmentalwebsite for 12–18-year-olds, and ataskforce entitled EYE (environment,youth and education), to monitordevelopments and help children tounderstand the issues.
Der er udviklet nye måder at formulere lovforslagpå, hvor man hører alle parter, herunder industrien, miljøbevægelser oglokale myndigheder, og de er blevetbrugt til at udforme initiativer somdet europæiske klimaprogram.
New ways offormulating legislative proposals, byconsulting a full range of stakeholders including industry, environmentallobby groups, and local authorities,have evolved and shaped initiativess u ch as the European climatechange programme.
Vi drømmer omnoget, og så gørvi det
We dream andthen we do it
»De har et stort, uudnyttet potentiale til at skabe et bedre og sunderemiljø i fremtiden«, siger miljøkommissær Margot Wallström. »Ved at skabeet »børnevenligt« miljø hjælper vi klodens fremtidige vogtere med at banevejen for bæredygtig udvikling«.
‘They have a great and untappedpotential for creating a better andhealthier environment in the future,’argues the European Commissionerfor environment, Margot Wallström.‘By creating a ‘child-friendly’ environment we are helping the future custodians of our planet to build thepath to sustainable development.’
Borgerne kan også udtrykke deressynspunkter gennem deres repræsentanter i Europa-Parlamentet.
Another way for citizens to expresstheir views is through their MEPs inthe European Parliament.
Parlamentets indflydelse på miljøpolitikken er steget stærkt i de seneste år.Det har ret til »medbestemmelse«sammen med Ministerrådet om defleste nye love og om, hvordan EUsbudget skal bruges.
The Parliament’s role in environmentalpolicy has grown greatly in recentyears. It has the right to ‘co-decision’with the Council of Ministers onmost new laws, and on relevant sections of the budget.
Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik er det travleste i Parlamentet
The Committeeon Environment, Public Health and Consumer Policy is the busiest in Parliament.
Under den Grønne Uge i Bruxelles i maj2001 fik børn i allealdre præmier forderes kreative arbejdeom miljø. I sin prisbelønnede historieskrev den 12-årige Natalia Kyrkopouloufra Belgien:»Jeg kan godt lide atforestille mig, hvordanverden ville være idag, hvis vores forfædre ikke havdeskabt så mange miljøproblemer.
At Green Week in Brussels in May2001, children of allages receivedawards for their creative work on theenvironment.
Jegdrømmer om en smukverden med frisk luftog rent vand.
I dream ofa beautiful worldwith fresh air andclean water.
Drømmebruger vi til at beslutte, hvad vi vil.
Dreamsare how we decidewhat we want.
Vi drømmer om noget,og så gør vi det.«
Wedream of somethingand then we do it.’
Inden for det næste århundrede ventes verdens befolkning at stige med50 % fra 6,1 milliarder til 9,3 milliarder.
Within the next century the world’spopulation is expected to increase by50 %, from 6100 million to 9300million.
Befolkningen i verdens 49 fattigste lande vil tredobles. Hvis ikkemenneskeheden kan finde nøglen tilbæredygtig udvikling, kan virkningerne på naturen og verdens ressourcerblive ødelæggende.
The populations of the 49poorest nations on Earth will treble.Unless humanity can find the key tosustainable development, the impacton the natural world and resourcescould be devastating.
arbejde. Princippet for ret og rimelighed generationerne imellem indebærer, at kommende generationerhar ret til mindst den samme miljøkvalitet som os.
principle of inter-generational equity:that people who live in the futurehave the right to enjoy the same, flora better, quality of environment aswe do.
Vi skal passe på ogbeskytte den jord, vi har arvet oglade et bæredygtigt miljø gå i arv tilvores børn og børnebørn, så allekommende generationer kan leve etsundt og godt liv.
Our role should be one ofstewardship, safeguarding the capacity of the Earth we have inheritedand passing on to our children andgrandchildren a sustainable environment in which they and their childrencan live full and healthy lives.
EU’s miljøindsats sigter mod at styrkelivskvaliteten for den enkelte ved atfokusere på foranstaltninger, der kantræffes mere effektivt gennem sam-
EU action on the environment aimsto enhance the quality of life foreveryone, by focusing on the stepsthat can be taken more effectivelythrough cooperation. It embraces the
Det er de udfordringer, vi står overfor,men vores indsats kan og vil gøre enforskel.
There are challenges ahead, but ourcommitment can and will make adifference.
Du kan finde flere oplysninger om emnerne i denne brochure og om alle EU’s miljøpolitikker og aktiviteter på følgende websteder:
More details about the all the issues in this booklet, and about all EU policies and activities on the environment, can be found on the following websites:
Det Europæiske Miljøagentur:org.eea.eu.int
European Environment Agency:org.eea.eu.int
Serien: Europa i bevægelse
’Europe on the move’ series
2002 — 26 sider — 16,2 x 22,9 cm
2002 — 26 pp. — 16.2 x 22.9 cm
De enkelte landes regeringer kan ikke hver for sig klare at beskytte vores globale miljø. Der er behov for en effektiv indsats for at forbedre menneskers livskvalitet og samtidig beskytte naturen og bekæmpe problemer somklimaændring.
Protecting our global environment is not a job for individual governments alone.
Det kræver samarbejde og partnerskab i hele samfundet og på internationalt plan.
This calls for cooperation and partnership throughout society and at the international level.
EU har i 30 år arbejdet med miljøpolitik og aktiviteter for at bevare vores naturarv.
The European Union has some 30 years’ experience of making policy and implementing action to conserve ournatural heritage.
Der er opnået betydelige resultater, men der skal gøres meget mere for at sikre et renere og sundere miljø for europæiske borgere, deresbørn og kommende generationer.
It has achieved significant results, but much more remains to be done to ensure a cleaner,healthier environment for European citizens, their children, and generations yet to come.
Yderligere oplysninger om EU:
Other information on the European Union
Oplysninger på alle EU’s sprog fås via Internet på Europa-serveren: http://europa.eu.int
Information in all the official languages of the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Man kan ringe gratis til EUROPE DIRECTfor at få svar på sine spørgsmål om Den Europæiske Union og for at få information om sine rettigheder og muligheder som EU-borger: 8001 0201.
Information and publications in English on the European Union can be obtained from:
Kontoret i Danmark Christian IX’s Gade 2, 2.DK-1111 København KTlf.
Representation in the United Kingdom Jean Monnet House, 8 Storey’s Gate, London SW1P 3ATTel. (44-20) 79 73 19 92Fax (44-20) 79 73 1900/1910Internet: www.cec.org.uk
Repræsentation i Danmark Højbrohus, Østergade 61Postboks 144DK-1004 København KTlf.
United Kingdom Office2, Queen Anne’s Gate, London SW1H 9AATel. (44-20) 72 27 43 00Fax (44-20) 72 27 43 02Internet: www.europarl.eu.int/uk E-mail: EPLondon@europarl.eu.int
På vej mod et videnbaseret Europa
Towards a knowledgebased Europe
EU og informationssamfundet
The European Union and the information society
Et internet med europæisk præg
Putting the European stamp on the Internet
Et konkurrencedygtigt Europa
How to keep Europe competitive
6 eEurope: hovedelementerne
6 eEurope: the components
Resultaterne hidtil: eEurope 2002
Accomplishments to date: eEurope 2002
Fremtiden: eEurope 2005
The future: eEurope 2005