natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alligevel er detnødvendigt for ham at have kendskab til tysk, hvis han vil integreres i virksomheden, hvor kollegerne kommunikerer på tysk,men også hvis han vil føle sig godt tilpas til hverdag i det tyskesamfund.
However, he will have to know German if he hopes bothto become an integral part of the company, in which his fellowworkers communicate in German, and to feel at ease in everydaylife in German society.
At tale to sprog, javel, men hvad forstås der helt nøjagtigt ved»at tale«?
What exactly is meant by speaking two foreign languages?
Skal man forvente, at der opstår en generation af fuldkomment tre- eller endda firsprogede europæere?
Shouldwe expect to see a generation of perfectly trilingual or evenquadrilingual Europeans?
Idéen bagmålsætningen »modersmål + 2« er frem for alt, at alle europæereskal blive i stand til at kommunikere — dvs. at forstå og gøre sigforståelige — på to fremmedsprog, så udveksling inden for alleområder bliver nemmere.
The idea behind the goal of ‘mothertongue plus two’ is, above all, to enable Europeans to communicate— to understand and make themselves understood — in twoforeign languages to facilitate exchanges of all kinds.
Desuden er engelsk ikke nødvendigvis det vigtigste sprog foralle.
Furthermore, English is not necessarily the priority lingua francafor everyone.
Meget ofte er nabolandets sprog vigtigere.
In many cases, the language of the neighbouringcountry is more important.
Densprogligemangfoldighed i Europa er så stor, at det ikke er muligt at findeén løsning, der passer til alle situationer.
The linguistic diversity of Europemeans that no single solution will ever fit every situation.
Vidste De, at …?
Did you know that…?
Russisk er det første fremmedsprog i fem europæiske lande: Litauen (83 % af befolkningen taler russisk), Letland (59 %), Estland (53 %),
Russian is the main foreign language in five European countries: Lithuania (83 % of thepopulation speaks Russian), Latvia (59 %),Estonia (53 %), Poland (around 30 %) and
De fire førstnævnte bliver EU-medlemsstater i 2004.
European Union Member States in 2004.
Hvem er bedst stillet til at blive flersproget?
Who stands the best chance of becoming multilingual?
Flere og flere virksomheder, for blot at nævneerhvervslivet, tilbyder deres ansatte gratis eller økonomisk støttedesprogkurser eller giver dem fri til at følge undervisning på specialiserede institutioner.
More and morebusinesses, to mention just the sphere of work, offer free orlow-cost language classes to their employees, or give them timeoff to take courses at language institutes.
Hvordan kan EU hjælpe os til at bliveflersprogede?
How canit help us become multilingual?
Det er især den enkelte stat, der organiserer uddannelserne. Hvert land fastsætter sine egne regler, opbygger sinealmene og erhvervsfaglige uddannelsessystemer og afsætter denødvendige midler hertil.
Education and training aremainly organised independently by the Member States.Every country has its own rules, sets up its own systems anddevotes what it sees as the appropriate resources to education andtraining.
Imidlertid støder man i alle europæiskeuddannelsessystemer på de samme problemer.
However, those working in this field run up againstsimilar problems across Europe, so there is a need for strategiesand policies at European level.
Det er derfor nødvendigt at udarbejde strategier og politikker på europæisk plan.Det er selve meningen med den europæiske indsats.
That is what lies behind European Union intervention.
Sideniværksættelsen af det første Lingua-program i 1990 har EU konstant opfordret til at udveksle god praksis og oplysninger, fremmetudviklingen af pædagogiske og nyskabende metoder, gjortundervisere og studerende mere mobile osv. Den nye handlingsplan til fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed, somblev vedtaget 24. juli i år (se artikel på side 8), viderefører ogstyrker denne tilgang.
Since the creation of the first Linguaprogramme in 1990, the European Union has constantlyencouraged the exchange of best practice and information,promoted the development of innovative teaching methods, andfacilitated teacher and student mobility.
Vi skal have flere indlæringssituationer og -steder, men også fleremetoder og hjælpemidler til rådighed.
The new action plan forthe promotion of language learning and linguistic diversity,adopted on 24 July 2003 (see page 8), extends and builds on thisapproach.
Elev/lærer-forholdet erstadig vigtigst, hvad enten eleven er barn eller voksen, og hvadenten undervisningen finder sted i en skole, på aftenskole eller i envirksomhed.
Many times and places throughout life are suitable for learninglanguages and, equally, numerous methods and resources exist.The teacher/learner relationship remains the main referencepoint, whether the learner is a young person or an adult, andwhether the class is at school, in an adult evening course or ina company — but this relationship is continually in flux.
Men dette forhold udvikles hele tiden.
Learninga language, more than any other subject, requires the activeparticipation of the learner.
Sprogindlæringkræver i højere grad end noget andet fag, at eleverne deltageraktivt, og lærerens rolle består i dag mere i at motivere, opildne,rådgive, vejlede, evaluere og rette end i at viderebringe kundskaberfra afsenderen (læreren) til modtageren (eleven).
The teacher’s role is to arouse interest,provide stimulation, encouragement, advice, guidance, evaluationand correction rather than simply to pass on knowledge from a‘transmitter’, the teacher, to a ‘receiver’, the pupil.
Der bliver konstant flere metoder og mere pædagogisk materiale ogundervisningsmateriale til rådighed på dette område, og både eleverog lærere kan støtte sig til de mange multimedie- og internetbaserede hjælpemidler.
Methodologiesand teaching materials are growing ever richer, and learners andteachers alike can make use of the wealth of resources availablethrough multimedia and on the Internet.
Der findes andre rammer for sprogtilegnelse end elev/lærerforholdet. Selvstudium er en af dem.
Even so, other frameworks exist for learning languages inaddition to the teacher/learner relationship. Selfteaching is oneexample.
Den gør det muligt for dem,der ikke har tiden eller midlerne til at vende tilbage til skolebænken,at uddanne sig selv ved hjælp af pædagogiske og didaktiskeværktøjer.
It allows those lacking the time or means to go, orreturn, to school to teach themselves with the aid of variedteaching tools.
Her er informations- og kommunikationsteknologierneigen til stor hjælp. Der kommer flere og flere metoder og hjælpemidler på cd-rom eller på internettet, og de dækker et stigendeantal sprog.
The information and communication technologiesare extremely useful in this respect.
Den sproglige mangfoldighedi EU-institutionernes hverdag
The day-to-day linguistic diversity of European institutions
På alle områder, der direkte berører EU-borgernes liv, gør EU sig umage for atrespektere princippet om den sprogligemangfoldighed.
In everything that directly affects the lifeof European citizens, the European Unionscrupulously abides by the principle oflinguistic diversity.
Således bliver delovbestemmelser, som Unionen vedtager,oversat til alle de officielle sprog, ogdrøftelserne i Europa-Parlamentet bliverkonsekvent tolket til de elleve sprog.
Legislative measuresadopted by the EU are thus translated intoall the official languages, and debates inthe European Parliament are interpretedsystematically into the other languages.
1 500 sprogfolk (oversættere og tolke),eller at Europa-Parlamentetsoversættelsestjeneste tæller ca. 240fastansatte tolke og godt 360fuldtidsansatte oversættere?
Itis no surprise, therefore, to learn that the European Commission employs more than1 500 full-time linguists (translators and interpreters) or that the European Parliament’s interpreting service hassome 240 permanent interpreters andthe equivalent of just over 360 full-timetranslators.
Etimponerende opbud, som dog kostermeget mindre, end man skulle tro.Skatteydernes bidrag til respekten for densprogligemangfoldighed svarer til prisenfor en kop kaffe om året pr. borger.
An impressive team, and onethat costs much less than might beimagined. The bill paid by taxpayers toguarantee linguistic diversity in therunning of the European institutions isequivalent to the price of one cup of coffeeper year per citizen.
Devigtigste milepæle i EU’s indsats på sprogområdet
Milestones in European Union action in support of languages
Juli 2003:Europa-Kommissionenvedtager meddelelsen »Fremme afsprogindlæring og sprogligmangfoldighed: handlingsplan 20042006«.
July 2003: The European Commissionadopts the communication entitled,‘Promoting language learning andlinguistic diversity: Action plan 2004–06’.
Marts 2002:EU’s stats- ogregeringschefer anmoder på mødet i Barcelona Europa-Kommissionen om atvidereføre den påbegyndte indsats for atsikre beherskelse af grundlæggendefærdigheder, navnlig ved at der i enmeget tidlig alder undervises i mindst tofremmedsprog.
March 2002:The Heads of State or Government of the European Union,meeting in Barcelona, instruct the European Commission to pursue itsactions to promote basic language skills,particularly through the teaching of atleast two foreign languages to children ata very early age.
Februar 2002:EU’s ministre foruddannelses- og ungdomsspørgsmålvedtager et detaljeret arbejdsprogram foropfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa.
February 2002:The European Union Ministers for Education and Youth adopt adetailed work programme on the follow-up ofthe objectives of education and trainingsystems in Europe.
I dette program nævnesbeherskelsen af fremmedsprog udtrykkeligtsom en af de grundlæggende færdigheder,som alle unionsborgere bør være ibesiddelse af.
The programme explicitlymentions foreign-language proficiency asone of the basic skills all European citizensshould acquire.
At have kendskab til og at kunne bruge det
Knowing and practising
»Modersmålet plus to sprog« er en prisværdig målsætning.For at vurdere, hvor langt EU er fra målet, må man skaffe siget overblik over europæernes nuværende sprogfærdigheder.
‘Mother tongue plus two’ is a praiseworthy objective. But tomeasure the distance that separates the European Unionfrom this target, Europeans’ current language skills need tobe assessed.
1) i undersøgelsen »EU-borgerne
This was the exercise carried out by the
Det prøvede Eurobarometer (
Eurobarometer(1), ‘Europeans and languages’, published in February 2001 by the European Commission (2) for the launch of the European Year of Languages in 2001.
EN og fremmedsprog«, som Europa-Kommissionen
Knowing a language is one thing, but practising it is quiteanother.
Er det at have kendskab til et fremmedsprog det samme somat kunne bruge det?Kun 14 % af de europæere, der har kendskab til mindst étfremmedsprog, bruger det mindst en time hver dag.
The first observation is that more than 50 % of Europeansspeak a foreign language (53 % of those polled) and 26 % saythey can speak two.
Talletstiger til 29 %, når det drejer sig om en time om ugen, mensde fleste (35 % af sprogbrugerne) kun gør lejlighedsvis brugaf sproget (ved udlandsophold eller besøg af udlændinge).
English is the most widely used foreignlanguage (41 % of those interviewed), ahead of French (19 %),German (10 %), Spanish (7 %) and Italian (3 %).
Det kan først og fremmest konstateres, at mere end hveranden europæer taler et fremmedsprog (53 % af deadspurgte), og at 26 % svarer, at de har kendskab til to.Engelsk er det mest udbredte fremmedsprog (41 % af deadspurgte) foran fransk (19 %), tysk (10 %), spansk (7 %) ogitaliensk (3 %).
The youngest categories (aged 15 to 24) and those withthe highest level of education contain the highest numbers ofmultilingual people.
Den situation, hvor man oftest bruger et fremmedsprog, erferie i udlandet (47 %).
In what circumstances are foreign languages most used?
Langt efter med 22,5 % kommer brugaf de audiovisuelle medier (film, fjernsyn eller radio) ogarbejdet med 21,1 % (samtaler på arbejdspladsen).
For holidays abroad (47 %), which come well ahead ofwatching films or television or listening to the radio (22.5 %), and for communicating at work (21.1 %).
Hvis manligeledes spørger europæerne, hvad der har tilskyndet demtil at lære et fremmedsprog, er resultatet det samme for feriei udlandet (47 % af de adspurgte nævnte dette som årsag)fulgt af den personlige tilfredsstillelse (37 %) og endnuengang på tredjepladsen: arbejdet (26 %).
Similarly, whenasked what motivates them to learn a foreign language,Europeans again mention holidays (47 % of respondents)ahead of personal satisfaction (37 %), with work once again in last place (26 %).
Med optagelsen af ti nye stater (3) i maj 2004stiger antallet af sprog til tyve (4).
States (3) in May 2004, the number ofofficial languages will rise to 20 (4).
Irsk og luxembourgsk, der er officielle sprog på nationalt plan, har ikke status af officielle sprog i EU.)
Irish and Luxemburgish, while official languages at national level, do not have official language status at EU level.)
I alfabetisk rækkefølge: Cypern, Estland, Letland,Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn.)De nye sprog bliver i alfabetisk rækkefølge: estisk,lettisk, litauisk, maltesisk, polsk, slovakisk, slovensk, tjekkisk og ungarsk.
In alphabetical order: Czech Republic, Cyprus, Estonia,Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia. ) The new languages will be, in alphabetical order: Czech,Estonian, Hungarian, Latvian, Lithuanian, Maltese, Polish,Slovak and Slovene.
1990:EU iværksætter detførste Lingua-program, derhandler om sprogindlæring.
1990:The European Unionlaunches the first Linguaprogramme, focusing onlanguage learning.
2001:Det Europæiske Sprogår,tilrettelagt af EU og Europarådet ifællesskab.
2001:European Year of Languages, organised jointly by the European Union and the Council of Europe.
Der bliver gennemførthundredvis af projekter ogarrangementer overalt i Europa.
Hundreds ofprojects are carried out andevents held in the four corners of Europe.
1995:Iværksættelse af programmerne Socrates(uddannelse) og Leonardo da Vinci(erhvervsuddannelse), som har sprog integreret ialle aktioner.November: I sin hvidbog om almen uddannelse ogerhvervsuddannelse »Undervise og lære — på vejmod det kognitive samfund« peger Europa-Kommissionen på beherskelsen af fremmedsprogsom en af hovedprioriteterne iuddannelsespolitikkerne.
November 1995:In its White Paper on educationand training entitled ‘Teaching and learning in theknowledge society’, the European Commissionidentifies mastery of foreign languages as one ofthe priorities of its education and training policy.
Skolernes sekundærtrin er det vigtigste indlæringssted
School, the main learning venue
Hvordan har de flersprogede opnået deres sprogfærdigheder?Skolernes sekundærtrin nævnes som det vigtigste sted fortilegnelse og forbedring af sprogfærdigheder (59,1 % for detførste fremmedsprog — plus 16,9 % for det primære skoletrin— og 55,9 % for det andet fremmedsprog). Herefter kommerferie i udlandet (henholdsvis 19,8 og 23,6 %).
Where do multilingual people acquire their language skills?Most Europeans learned or improved their foreign languagesat secondary school (59.1 % for the first foreign language —with primary school accounting for another 16.9 % — and55.9 % for the second), ahead of foreign holidays (19.8 and23.6 % respectively).
Skolensdominerende rolle synes dog at svækkes, når det drejer sigom det tredje fremmedsprog (39,6 % har lært det på skolenssekundærtrin), idet ferie i udlandet (29,9 %) og selvstudium(15,9 %) ikke ligger langt efter.
The role of secondary school slips forthe third foreign language (39.6 %), with holidays abroad (29.9 %) and self-study (15.9 %) picking up the slack.
I slutningen af juli 2003 fremlagde Europa-Kommissionen enhandlingsplan til fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed.
At the end of July 2003, the European Commission tabled anaction plan for promoting language learning and linguistic diversity.
Herbeskrives dens målsætninger, metoder og værktøjer.
The Magazinetakes a look at its objectives, methodology and the instruments it will mobilise.
Handlingsplanen for perioden 2004-2006 til fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed, der blev vedtaget af Europa-Kommissionen den 24. juli 2003, bygger på erfaringen fraprogrammerne under Generaldirektoratet for Uddannelse og
dopted by the European Commission on 24 July 2003,the action plan (2004–06) to promote language learningand linguistic diversity is based on the experience of the
De foreslåede foranstaltninger til gennemførelse af planendækker alle EU’s aktiviteter på sprogområdet, primært gennem Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Uddannelse og Kultur. Som eksempler kan nævnes:
The plan’s proposed implementing measures cover all the EU’slanguage-related activities, primarily through the Directorate-General for Education and Culture.
—fremme af sprogassistent-funktionen, især på 1.-6. klassetrin
•greater use of language assistants, particularly in primaryschools;
— finansiering af tværnationale projekter om udvikling afmaterialer til undervisning på 1.-6. klassetrin og førskoletrinnet
• funding of transnational projects to develop languageteaching materialsfor pre-school and primary schools;
Kultur (1), hvis to hovedprogrammer Socrates (almen uddannelse)og Leonardo da Vinci (erhvervsuddannelse) i gennemsnit tilførersprogområdet ca. 30 mio. EUR årligt.
Its two largest programmes, Socrates (education)and Leonardo da Vinci (training), already provide annual supportof some EUR 30 million for language learning.
Der tages også hensyn tilresultaterne af en stor rundspørge, Europa-Kommissionen harforetaget blandt de andre europæiske institutioner, de berørtenationale ministerier og en bred vifte af organisationer, derrepræsenterer civilsamfundet og den brede offentlighed.
The plan takesinto account the results of the Commission’s wide-rangingconsultation with the other European institutions, nationalministries concerned, a wide range of civil society organisations,and the general public.
— støtte til skoleprojekter baseret på integreret læring af indholdog sprog
The action plan also builds on the results of flagship actions suchas the European Year of Languages, sponsored by the European
Denne handlingsplan udnytter desuden resultaterne fra foregangsprojekter som Det Europæiske Sprogår, der blev organiseret af EU og Europarådet i 2001 (2
Union and the Council of Europe in 2001 (2
Handlingsplanen indeholder ikke
Without requiring
— oprettelse af en webportal med oplysninger til både sprogfolkog offentligheden i bred forstand om uddannelsesmuligheder,fordelene ved at tale flere sprog osv. (forventes taget i brug2006) større beløb til yderligere økonomisk støtte, men bygger på idéenom bedre udnyttelse af de eksisterende værktøjer.
• the creation of an Internet information portal for professionalsand the general public on training opportunities,the advantages of knowing more than one language, etc.(to be launched in 2006); the mobilisation of important additional financial resources, theactionplan is based on the idea of making better use of existinginstruments.
— bedre oplysning om mulighederne for mobilitet i EU for sprogundervisere under Socrates- og Leonardo da Vinci-pro-grammerne
• better information campaigns for language teachers on European mobility schemessupported by Socrates and Leonardo da Vinci;
•Alle europæere skal have kendskab til mindst to sprog ud overderes modersmål.
The plan pursues the following main objectives.
—afholdelse i 2006 af en europæisk konference om ansættelseaf fremmedsprogsundervisere
•the organisation of a European conference in 2006 onthe recruitmentof foreign language teachers;
—støtte til udgivelse i 2004 af en statusopgørelse over de regionale sprog og mindretalssprogene i EU (ajourføring af
•support for the publication in 2004 of the status of regionaland minority languagesin the Union (update of the
•Udvalget af forskellige sprog bør omfatte regionale sprog ogmindretalssprog med henblik på at fremme mangfoldigheden.
•Language learning is a lifelong activity. It begins at a veryearly age, continues in education and training systems and isprolonged through adult education.
—tilføjelse — fra 2004 — af flersprogethed til listen over emner,der giver ret til at søge om EU-støtte til venskabsbyprojekter.
•the inclusion from 2004 of multilingualism as a subjecteligible for European Union support under town-twinningprojects.
•Undervisningsinstitutionerne bør lægge større vægt på sprogundervisning, og man bør være særlig opmærksom påuddannelse og ansættelse af sprogundervisere.
•Schools must attach more importance to language courses,and the training and recruitment of language teachersmustbe given particular attention.
•Der bør anspores til nytænkning, såvel metodisk — f.eks. ind- og et på gled holds- og sprogintegreret læring (CLIL) (3
For the full text of the action plan, see the Internet:http://europa.eu.int/comm/education/doc/official/keydoc/actlang/act_lang_en.pdf foreign language (EMILE) (3
•Evalueringen af de tilegnede sprogfærdigheder bør bygge påpålidelige kriterier, der er fælles for alle de europæiske lande.
•The assessmentof language skills must be based on reliablecriteria shared by all the European countries.
•Der bør skabes et indlæringsvenligt miljø, eksempelvis ved atoprette flere indlæringssteder, ved at udnytte ressourcernebedre (benytte sig mere af de flersprogede borgere) eller vedat fremme anvendelsen af undertekster i film og på tv.
•There is a need to create an environment conducive tolearning, by boosting the number of learning venues, makingbetter use of resources (such as greater use of multilingualpersons’ skills), and promoting the wide use of subtitles ontelevision and in the cinema.
Overensstemmelse mellem nationale og europæiske politikker
Dovetailing national and European policies
Skolen er det vigtigste sted at lære sprog.
School is the prime place for learning foreign languages.
Uddannelse er frem foralt den enkelte stats ansvar, så det er ganske relevant at omtalede nationale sprogindlæringspolitikker og deresoverensstemmelse med EU’s målsætninger.
And since education is first and foremost the prerogative of each State, it is useful to take a look at national language learningpolicies to see how well they chime in with the European Union’sobjectives.
1974 (1) fremhæver Eurydice-netværket (2) to afgørende faktorer:1) den obligatoriske karakter af undervisningen (3) i to
In a recent study on the evolution of national policies since 1974 (
De generelle tendenser inden for fremmedsprogsundervisningener henholdsvis, at undervisningen er obligatorisk i flere og flereår, og at børnene begynder at modtage den i en yngre alder.Denne sprogvenlige udvikling har især kunnet iagttages iperioden fra 1984 til 2001, som er det sidste år, undersøgelsendækker.
As far as the duration of language teaching is concerned, the general trend is towards more years of compulsory languageteaching and starting at a younger age. This trend in favour ofmultilingualism became more marked between 1984 and 2001,the last reference year of the study.
Det konkluderes i analysen, at de fleste nationalepolitikker vedrørende fremmedsprogsundervisning således gårklart i retning af EU’s henstillinger.
The analysis concludes that‘most national policies for the organisation of foreign languageteaching are thus clearly moving in the direction of therecommendations made at European level’.
fremmedsprog og 2) det uddannelsesniveau, hvor denneundervisning påbegyndes.
the Eurydice network (2) used two essential measurement criteria:(1) the compulsory nature of the teaching (3) of two foreign languages; (2) the level in the education system at which thisteaching begins.
Hvad angår indlæringens obligatoriske karakter, skelner manmellem fire situationer:
Four situations emerged regarding the compulsory nature oflanguage learning.
Eleverne skal lære mindst to fremmedsprog (
Pupils have to learn at least two foreign languages (the period of compulsory school attendance.
()Eurydice, informationsnetværket om uddannelse i EU, har siden 1980 været en af
The learning of two languages is not compulsory but ispossible, with the first foreign language being compulsory inmost cases.