natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), der blev under skrevet den 18. april 1951 i Paris, trådte i kraft den 23. juli 1952 og udløb den 23. juli 2002
• The Treaty establishing the European Coal and Steel Community(ECSC), which was signedon 18 April 1951 in Paris, came into force on 23 July 1952 and expired on 23 July 2002.
• traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF), der blev under skrevet den 25. marts 1957 i Rom og trådte i kraft den 1. januar 1958; omtales ofte som »Rom-traktaten«
• The Treaty establishing the European Economic Community(EEC), which was signed on25March 1957 in Rome and came into force on 1 January 1958. It is often referred to as‘the Treaty of Rome’.
• traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), der blev underskrevet i Rom sammen med EØF-traktaten
• The Treaty establishing the European Atomic Energy Community(Euratom), which wassigned in Rome along with the EECTreaty. Treaty.
• traktaten om Den Europæiske Union, der blev underskrevet i Maastricht den 7. februar 1992 og trådte i kraft den 1. november 1993.
• The Treaty on European Union(EU), which was signed in Maastricht on 7 February 1992,and came into force on 1 November 1993.
dette mellemstatslige samarbejde til det eksisterende fællesskabsområde skabte Maastricht-traktaten en ny struktur med tre »søjler«, der både er politisk og økonomisk. Det er Den Europæiske Union (EU).
intergovernmental cooperation to the existing Community system, the Maastricht Treaty created a new structure with three ‘pillars’ which is political as well as economic.This is the European Union (EU).
De første tre af disse traktater dannede grund lag for de tre »Europæiske Fællesskaber«, dvs. et fælles beslutningssystem for kul, stål, atomenergi og andre sektorer, der var vigtige for medlemsstaternes økonomi.
The first three of these treaties created thethree ‘European Communities’, i.e. the systemof joint decisionmaking on coal, steel, nuclearpower and other major sectors of the memberstates’ economies.
Fællesskabets in stitutioner — der skulle forvalte dette system - blev i 1967 slået sammen, så der kun var én Kommissionen og ét Råd.
The community institutions– set up to manage this system – were mergedin 1967, resulting in a single Commission anda single Council.
Ud over økonomiske spørgsmål begyndte EØF gradvist at påtage sig flere ansvarsområder, f.eks. social-, miljø- og regionalpolitikkerne.
The EEC, in addition to itseconomic role, graduallytook on a wide range ofresponsibilities includingsocial, environmental andregional policies.
Da der derfor ikke længere udelukkende var tale om et økonomisk fællesskab, fik det med den fjerde traktat (Maastricht) et nyt navn og blev ganske enkelt til »Det Europæiske Fællesskab« (EF).
Since itwas no longer a purelyeconomic community, thefourth treaty (Maastricht)renamed itsimply ‘the European Community’(EC).
Fællesskabsområdet (omfatter de fleste fælles poli tikområder)
Common foreign andsecurity policy
Fælles udenrigsog sikkerheds politik
Community domain(most of the common policy areas)
Politisamarbejde og retligt samar bejde i straffe sager
Police and judicialcooperation incriminal matters
Med Maastricht-traktaten blev medlemsstater nes regeringer også enige om at samarbejde om udenrigs- og sikker hedspolitikken og om »retlige og indre anliggender«.
At Maastricht, the member state governmentsalsoagreed to worktogether on foreign andsecurity policy and in thearea of ‘justice and homeaffairs’.
Idéen om en Europæisk Union blev første gang fremsat den 9. maj 1950 i en tale af den daværende franske udenrigsminister, Robert Schuman.
It was on 9 May 1950 that French Foreign Minister Robert Schuman first publicly put forward the ideas thatled to the European Union.
Traktaterne er grundlaget for, alt hvad EU foretager sig.
The treaties are the basis for everything the EU does.
De er blevet ændret, hver gang et nyt land er blevet medlem.
They have been amended every timenew member states have joined.
Af og til ændres traktaterne desuden for at give Den Europæiske Union nye ansvarsområder og for at reformere EU-institutionerne.
From timeto time the treaties are also amended to givethe European Union new responsibilitiesand to reform its institutions.
• Forslaget til en forfatningstraktat blev underskrevet i juni 2004. Formålet var at forenkle Den Europæiske Union ved at erstatte alle de eksisterende traktater med én enkel forfatning, hvori det præciseres, hvad EU er, hvordan EU træffer beslutninger, og hvem der har hvilke ansvarsområder. råder.
• The Treaty of Nice, signed on 26 February2001, came into force on 1 February 2003.It further amended the other treaties,streamlining the EU’s decisionmaking system so it could continue to work effectively after a new wave of member statesjoined in 2004.
Dette sker altid på en særlig konference, hvor repræsentanter for EU-landenes nationale regeringer mødes (regeringskonference).
This is alwaysdone by a special conference of the EU’s national governments (an ‘intergovernmental conference’ or IGC).
I løbet af de sidste 20 år har der været afholdt fire sådanne konferencer for at ændre EU's traktater, og det har givet følgende resultater:
Over the past 20 years orso, there have been four such conferences toamend the EU’s treaties, with the followingresults:
• Den europæiske fælles akt blev under skrevet i februar 1986 og trådte i kraft den 1. juli 1987.
• The Single European Act (SEA)was signedin February 1986 and came into force on 1July 1987.
Den ændrede EØF-traktaten og banede vej for gennemførelsen af det indre marked.
It amended the EEC Treaty andpaved the way for completing the singlemarket.
Den ændrede EU- og EF-trak-taterne, bl.a. fik artiklerne i traktaterne numre (i stedet for bogstaver).
It amended the EU and ECtreaties, giving numbers(instead of letters)to the EU Treaty articles.
Traktaten kunne imidlertid ikke træde i kraft, før den var blevet ratificeret af alle de nationale parlamenter i EU og, i nogle lande, vedtaget ved folkeafstemning.
However, it could not come into force until ithad been ratified by all the EU’s national parliaments and, in some countries, put to a referendum.
I maj 2005 blev der således afholdt folkeafstemning i Frankrig og i Nederlandene, og i begge lande sagde et flertal af vælgerne nej til forfatningsforslaget.
In referendums held in May 2005,the people of France and the Netherlands rejected the proposed Constitution.
Derfor kan for fatningen ikke træde i kraft i den nærmeste fremtid.
Consequently, it cannot come into force in theforeseeable future.
Det Europæiske Råd overvejer for tiden, hvad dette betyder for EU's fremtidige udvikling.
The European Council iscurrently reflecting on what this implies forthe futuredirectionof the EU.
Når der skal træffes beslutninger på EU-ni-veau, skal en række institutioner inddrages, herunder:
Decisionmaking at European Union levelinvolves various European institutions, inparticular proposal for a new European law must bebased on a specific treaty article, referred toas the ‘legal basis’ of the proposal.
• Europa-Kommissionen • Europa-Parlamentet • Rådet for Den Europæiske Union.
The three main procedures are‘consultation’, ‘assent’ and ‘co-decision’.
Det er bestemmende for, hvilken lovgivningsprocedure der skal følges.
• the European Commission,• the European Parliament (EP),• the Council of the European Union.
Som hovedregel foreslår Europa-Kommissionen nye love, og Europa-Parlamentet og Rådet vedtager dem. Andre institutioner spiller også en rolle.
In general, it is the European Commissionthat proposesnew legislation, but it is the Council and Parliament that passthe laws.Other institutions also have roles to play.
Regler og procedurer for EU's beslutningstagning er fastlagt i traktaterne.
The rules and procedures for EU decisionmaking are laid down in the treaties.
Der kan let opstå forvirring om de forskellige EU-organers funktioner - navnlig når meget for skellige organer har næsten ens navne, som f.eks. følgende tre »råd«.
It’s easy to become confused about which European body is which — especially when very different bodies have very similar names, such as these three ‘councils’.
Det består af alle EU-landenes stats- og regeringschefer (dvs. præsidenter og/eller statsministre) samt formanden for Europa-Kommissionen.
This means the headsof state or government (i.e. presidentsand/or prime ministers) of all the EU countries, plusthe President of the European Commission.
Det Europæiske Råd mødes normalt fire gange om året for at drøfte EU's overordnede politik og vurdere Unionens udvikling.
The European Council meets, inprinciple, four times a year to agree overall EU policy and to review progress.
Det er EU's øverste beslutningsmyndighed, og derfor kaldes møderne ofte »topmøder«.
It is the highestlevel policy-making body in the European Union, which is why its meetings are often called‘summits’.
Der gives en mere udtømmende beskrivelse af dets arbejde senere i denne brochure.
A fuller description of its work is given later in thisbooklet. booklet.
Det er en mellemstatslig organisation, som (bl.a.) har til formål at beskytte menneskerettighederne, fremme Europas kulturelle mangfoldighed og bekæmpe sociale problemer, f.eks. racefordomme og intolerance.
It is an intergovernmental organisation which aims(amongst other things) to protect human rights, to promote Europe’s cultural diversity and tocombat social problems such as racial prejudiceand intolerance.
Europarådet blev oprettet i 1949, og et af dets første resultater var udarbejdelsen af den europæiske menneskerettighedskonvention.
It was set up in 1949 and oneof its early achievements was to draw up the European Convention on Human Rights.
For at give borgerne mulighed for at håndhæve deres rettigheder ifølge konventionen oprettede Europarådet Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Toenable citizens to exercise their rights under that Convention it set up the European Court of Human Rights.
Europarådet har nu 46 med lemsstater, herunder alle de 25 EU-lande, og det har hovedsæde / Palais de l'Europe i Strasbourg (Frankrig).
The Council of Europe now has 46 member countries, including the 25 European Union countries, and its headquarters is the Palais de l’Europein Strasbourg (France).
En godkendelse (»samstemmende udtalelse«) kræver absolut flertal ved stemmeafgivelsen.
Acceptance (‘assent’) requires anabsolute majority of the vote cast.
• godkende Kommissionens forslag • forkaste det • eller anmode om ændringer.
• approve the Commission proposal,• reject it,• or ask for amendments.
Det er i dag den mest udbredte måde at ved tage lovgivning på i EU.
This is the procedure now used for most EUlaw-making.
I den fælles beslut ningsprocedure afgiver Parlamentet ikke blot udtalelse, men deler lovgivningsbeføjelsen ligeligt med Rådet.
In the co-decision procedure,Parliament does not merely give its opinion:it shares legislative power equally with theCouncil.
Hvis Kommissionen godkender nogle af forslagene, sender den et ændret forslag til Rådet.
If it accepts any ofthese suggestionsit will send the Council anamended proposal.
Rådet gennemgår derefter det ændrede forslag og kan enten vedtage det eller komme med yderligere ændringsforslag. I denne procedure, som i alle andre, kan Rådet kun ændre Kommissionens forslag med enstemmighed.
The Council examines the amended proposaland either adopts it or amends it further.
Læs mere på: http://europa.eu.int/comm/codecision/ index en.html
The assent procedure means that the Councilhas to obtain the European Parliament’sassent before certain very important decisions are taken.
Den samstemmende udtalelse indebærer, at Rådet skal have Europa-Parlamentets god kendelse for at kunne træffe visse meget vigtige beslutninger.
The diagram on page nine shows the procedure in greater detail. For furtherinformation, go to europa.eu.int/comm/codecision/index_en.html
De tjenestemænd, der arbejder i EU-institutionerne, kommer fra alle EU-medlemsstaterne — og også fra andre lande.
The civil servants who work for the EU institutions come from all member countries ofthe EU —and beyond.
De dækker alle slags arbejdsopgaver og kundskaber, fra politi ske beslutningstagere til administratorer, økonomer, jurister, sproguddannede, sekretærer og teknisk støttepersonale.
They cover a wide range of activities and skills, from policy-makers and managersto economists, lawyers, linguists, secretariesand technical supportstaff.
De skal have evner og lyst til at arbejde i et multikulturelt og flersproget miljø, ofte langt væk fra deres hjemland.
They must be able and willing to work in a multicultural and multilingual environment, usually at quite a distance from their home country.
Siden januar 2003 organiseres disse udvælgelsesprøver centralt af Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO).
Since January 2003, these exams are centrally organised by the European Personnel Selection Office (EPSO).
Den fælles beslutningsprocedure
The co-decision procedure
l.a Udtalelse fra
First reading by the EP – opinion
Førstebehandling i Rådet i t
First reading by the Council
Rådets fælles holdning fælles holdning uden ændringer
Common positionof the Council
Rådet godkender alle Parlamentets ændrings­forslag
Council approves all the EP's amendments
Rådet kan
Council canadopt the act
Rådet kan vedtage rets­akten med ændringer vedtage retsakten
Council can adopt theact as amended
Parlamentet godkender
EP approvescommon position ormakes no comments
Kommissionens holdning til Parlamentets ændringsforslag
Commissionopinion on EP'samendments
Retsakten anses for vedtaget
Act is deemed tobe adopted
Retsakten anses ikke for vedtaget
Act is deemed not tobe adopted
Rådet godkender ikke æn­dringerne til den fælles holdning i) med kvalificeret flertal, hvis Kommissionen har afgivet positiv udtalelse ii) enstemmigt, hvis Kommissionen har afgivet negativ udtalelse
Council does not approve theamendments to the common position
Forligsudvalget bliver ikke enigt om en fælles tekst i i
Conciliation Committee does notagree on a joint text
Rolle: Næste valg: Møder:
Role:Next election:Meetings:
EU's direkte valgte lovgivende institution Juni 2009 Månedlige plenarmøder i Strasbourg, udvalgsmøder og supplerende møder i Bruxelles Plateau du Kirchberg, BP 1601, L-2929 Luxembourg {352} 43 00-1 www.europarl.eu.int
Directly elected legislative arm of the EUJune 2009Monthly plenary sessions in Strasbourg, committee meetings and additional sessions in Brussels Plateau du Kirchberg, BP 1601, L-2929 Luxembourg(352) 43 00-1www.europarl.eu.int
Det går tilbage til 1950'erne og de grundlæggende traktater, og siden 1979 er medlem merne blevet valgt direkte af de borgere, de repræsenterer.
Its origins go back to the 1950s and the founding treaties, and since 1979 itsmembers have been directly elected by the people they represent.
Der afholdes parlamentsvalg hvert femte år, og alle stemmeberettigede EU-borgere har ret til at stemme.
Elections are held every five years, and every EU citizen who is registered as a voter is entitledto vote.
Medlemmerne af Europa-Parlamentet (MEP'er) sidder ikke sammen i nationale delegationer, men i fælleseuropæiske politiske grupperinger.
Members of the European Parliament (MEPs) do not sit in national blocks, but in seven Europe-wide political groups.
Tilsammen repræsenterer MEP'erne alle holdninger til europæisk integration, lige fra stærke tilhængere af et føderalt EU til de meget euroskeptiske. skeptiske.
Between them, they represent all views on European integration, fromthe strongly pro-federalist to the openly Eurosceptic.
De direkte valgte repræsentanter mødes i Strasbourg for at drøfte og stemme om forslag til EU-love, der har betydning for alle borgere i EU.
The directly elected representativesof the EU’s citizens meet in Strasbourg to debate and vote on Europe-wide legislation that affectseveryone.
(i alfabetisk rækkefølge efter landets navn på dets eget sprog)
(in alphabetical order according to the country’s name in its own language)
Når hele Parlamentet træder sammen i »plenarmøder«, sker det i Strasbourg og nogle gange i Bruxelles.
Meetingsof the whole Parliament, known as ‘plenarysessions’, take place in Strasbourg and sometimes in Brussels.
Udvalgsmøderne holdes også i Bruxelles.
Committee meetings arealso held in Brussels.
Det vedtager europæiske love ­ sammen med Rådet på mange politikområder.
Passing European laws— jointly with the Council in many policy areas.
Da medlemmerne vælges direkte af borgerne, er det med til at garantere EU­lovgivnin­gens demokratiske legitimitet.
The fact thatthe EP is directly elected by the citizenshelps guarantee the democratic legitimacy of European law.
Det udøver demokratisk kontrol med alle EU­institutioner, navnlig Kommissionen.
Parliament exercises democratic supervi-sionover the other EU institutions, and inparticular the Commission.
Det kan godkende eller forkaste de ind­stillede kommissærer og vedtage et mistil­lidsvotum mod hele Kommissionen.
It has thepower to approve or reject the nomination of commissioners, and it has the rightto censure the Commission as a whole.
I sidste instans kan det vedtage eller forka­ste budgettet i sin helhed.
Number of seats per political group, as at 2 June 2005
Gruppen De Grønne/ Den Europæiske Fri Alliance Greens/EFA 42
Greens/European Free Alliance (Greens/EFA) 42
Gruppen for Selvstændighed/ Demokrati IND/DEM 36 Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa ALDE 88
Alliance of Liberals and Democratsfor Europe (ALDE) 88
Gruppe PES 201
Socialist Group (PES) 201
Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater EPP­ED 268
European People's Party(Christian Democrats)and European Democrats(EPP-ED) 268
.· i fif s : fi i f i i ! ¡
Union for Europe of the Nations(UEN) 27
Den Europæiske Venstrefløjs Fælles­gruppe/Nordisk Grønne Venstre GUE/NGL41
European United Left/Nordic Green Left (GUE/NGL) 41
Disse tre opgaver beskrives mere indgående nedenfor.
These three roles are described in greaterdetail below.
Vedtagelse afEU-love
Passing European laws
Generelt sker den demokratiske kontrol ved, at Parlamentet gennemgår beretninger, som Kommissionen forelægger (den almindelige beretning, beretninger om gennemførelsen af budgettet osv.).
More generally, Parliament exercises controlby regularly examining reports sent to it bythe Commission (the annual general report,reports on the implementation of the budget, etc.).
Derudover stiller medlem merne regelmæssigt spørgsmål til Kommissionen, som kommissærerne skal besvare.
Moreover, MEPs regularly ask the Commission questions which the commissioners are legally required to answer.
Den mest almindelige procedure for vedtagelse af EU-lovgivning er den »fælles beslutningsprocedure« (se ovenfor: »Beslutningsprocesserne i EU«). Her står Europa-Parlamentet og Rådet på lige fod, og proceduren følges for lovgivning på en lang række områder.
The most common procedure for adopting(i.e. passing) EU legislation is ‘co-decision’(see above: ‘How the EU takes decisions’).This procedure places the European Parliament and the Council on an equalfooting and it appliesto legislation in a widerange of fields.
Den parlamentariske kontrol udøves også over for Rådet, idet medlemmerne regelmæssigt stiller spørgsmål til Rådet, og formanden for Rådet overværer plenarmøderne og deltager i vigtige drøftelser.
Parliament also monitors the work of the Council: MEPs regularly ask the Councilquestions, and the President of the Councilattends the EP’s plenary sessions and takespart in important debates.
Behandling af andragender fra borgerne og nedsættelse af undersøgelsesudvalg indgår også i den parlamentariske kontrol.
Parliament can exercise further democraticcontrol by examining petitionsfrom citizensand setting up committees of inquiry.
På nogle områder (f.eks. landbrug, økonomisk politik, visa og indvandring) lovgiver Rådet alene, men det skal høre Parlamentet.
In some fields(for example agriculture, economic policy, visas and immigration), the Council alonelegislates, but it has to consult Parliament.
Parlamentet kan også tage initiativ til ny lovgivning, navnlig ved behandlingen af Kommissionens årlige arbejdsprogram, hvor det kan diskutere, hvilke nye love der kunne være relevante, og anmode Kommissionen om at fremsætte forslag.
In addition, Parliament’s assent isrequired for certain importantdecisions,such as allowing new countries to join the EU.
Endelig har Parlamentet mulighed for at komme med input til EU-topmøderne (Det Europæiske Råds møder).
Finally, Parliament providesinput to every EUsummit (the European Council meetings).
Ved indledningen af hvert topmøde får Parlamentets formand lejlighed til at give udtryk for Parlamentets holdninger og synspunkter om aktuelle problemer og punkter på Det Europæiske Råds dagsorden.
Atthe opening of each summit, the President of Parliament is invited to express Parliament’sviews and concerns about topical issues andthe items on the European Council’sagenda. agenda.
Det sker på forskellige måder.
It doesso in several ways.
Europa-Parlamentet og Rådet træffer i fællesskab beslutning om EU's årlige budget.
The EU’s annual budget is decided jointly by Parliament and the Council.
Parlamentet drøfter budgettet ved to på hinanden følgende behandlinger, og det kan ikke træde i kraft, før det er underskrevet af Parlamentets formand.
Parliamentdebates it in two successive readings, andthe budget does not come into force until ithas been signed by the President of Parliament.
Når en ny Kommissionen træder til, indstiller EU-medlemsstaterne de personer, de ønsker udnævnt, men udnævnelsen kan ikke ske uden Parlamentets godkendelse. Parlamentet hører hver enkelt individuelt, også den kommende formand for Kommissionen, og stemmer derefter om, hvorvidt hele Kommissionen kan godkendes.
When a new Commission takes office, itsmembers are nominated by the EU memberstate governments butthey cannotbeappointed without Parliament’s approval.Parliament interviews each of them individually, including the prospective Commission President, and then votes on whether toapprove the Commission as a whole.
Parlamentets Budgetkontroludvalg overvåger gennemførelsen af budgettet, og hvert år skal Parlamentet tage stilling til, hvorvidt det vil godkende Kommissionens gennem førelse af det foregående regnskabsårs budget.
Parliament’s Committee on Budgetary Control (COCOBU) monitors how the budgetis spent, and each year Parliament decideswhether to approve the Commission’s handling of the budget for the previous financialyear.
Teknisk set kaldes denne god kendelsesproces for »meddelelse af de charge«.
This approval process is technicallyknown as‘granting a discharge’.
/ 2004 blevJosep Borrelt Fontelles valgt til formand for Europa-Parlamentet.
Josep Borrell Fontelles was elected President of the European Parliament in 2004.
Parlamentets arbejde er delt op i to hovedområder: områder:
Parliament’s work is divided into two mainstages.
• Selve plenarmøderne. Plenarmøderne af holdes normalt i Strasbourg (en uge om måneden) og undertiden i Bruxelles (kun to dage).
• The plenary session itself.Plenary sessionsare normally held in Strasbourg (one weekper month) and sometimes in Brussels (twodays only).
På disse møder behandler Parlamentet forslag til lovgivning og stemmer om ændringsforslag, før det træffer beslutning om hele lovteksten.
At these sessions, Parliamentexamines proposed legislation and voteson amendments before coming to a decision on the text as a whole.
• Forberedelse af plenarmøderne. Dette sker på møder i de forskellige parlamentariske udvalg, som varetager EU's forskellige aktivitetsområder.
Other items on the agenda may include Council or Commission ‘communications’ orquestions about what is going on in the European Union or the wider world.
• beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik
• Transport, Telecommunications and Energy
Rådet er EU's vigtigste beslutningstagende organ.
The Council is the EU’s main decision-makingbody.
Det blev, ligesom Europa-Parlamentet, oprettet i 1950'erne i henhold til de grund læggende traktater.
Like the European Parliament, the Council was set up by the founding treatiesin the 1950s.