natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 1998 gav Europas bilfabrikanter f.eks. tilsagn om at udvikleen ny generation af motorer, som vil betyde en mærkbar mindskelse i CO2-udslippet fra nye personbiler mellem 2008og 2012.
In 1998, for example, Europe’s carmakers pledged to developa new generation of engines that will considerably reduce COst
Dette løfte havde særlig stor værdi, fordi det var et frivilligt træk fra bilindustrien.
The promise was particularly important because it was avoluntary move by the car industry.
Det er Kommissionens fasteoverbevisning, at frivillige tiltag fra virksomhedernes side eret effektivt middel til at bekæmpe industriforurening, menden er klar til at foreslå bindende love, hvis erhvervslivet ikkeselv gør en indsats.
The Commission stronglybelieves that voluntary action by EU companies is an effectiveway of fighting industrial pollution, although it is prepared to propose binding legislation to control emissions if thebusiness community fails to act.
Virksomhederne er begyndt at forstå, at renere teknologigiver mening, både som middel til at nedskæreomkostningerne og til at skaffe sig et bedre image og vindekunder. Ifølge det europæiske Round Table of Industrialists»kan markedssignaler også spille en vigtig rolle som middeltil at anspore virksomhederne til at opfylde målene« (1).
Companies are beginning to understand that adopting cleantechnologies makes sense both in cutting costs and inpromoting a better image and winning customers and clients.According to the European Round Table of Industrialists,‘market signals can also play a large part in encouragingcompanies to meet targets’. (1)
Efter EU’s mening vil kampen mod klimaændringerne givevirksomhederne nye kommercielle muligheder.
The EU believes that tackling climate change will offercompanies new commercial opportunities.
Når først Kyoto-protokollen er på plads, kan der f.eks. ventes at opstået blomstrende marked for »grøn« teknologi.
Once Kyoto is inplace, for example, a global market in ‘green’ technologies islikely to blossom.
Bekæmpelse af klimaændringerneåbner nye muligheder forerhvervslivet
Fighting climatechange meansbusinessopportunities
Nogle af EU’s mere nyskabende virksomheder har forståetdisse muligheder.
Some of the EU’s more innovative companies have recognisedthis potential.
Den danske vindmølleindustri har alleredeindtaget ca. 50% af det globale marked for vindenergi.Denne markedsandel androg ca. 1 750 mio. EUR i 2000, ogmarkedet for vindmøllekomponenter tegner sig for yderligere135 mio. EUR.
The Danish wind turbine industry has alreadycaptured around 50 % of the global market in wind-poweredelectricity generation. This share was worth around EUR 1 750million in 2000, and the market for wind turbine componentsis worth a further EUR 135 million.
Efter Kommissionens beregninger var 16 000danske arbejdspladser direkte eller indirekte knyttet tilvindmølleindustrien i 2000.
The Commission estimatesthat 16 000 Danish jobs relied directly or indirectly on thewind turbine industry in 2000.
Målet om en bæredygtig udvikling er en spore tilteknologiske innovationer og investeringer, og EU yder støttetil virksomheder og forskningsinstitutter, som udvikler grønneprodukter og tjenester.
The pursuit of sustainable development provides the incentivefor technological innovation and investment, and the EU givessupport to industry and research institutions developinggreen products and services.
En voksende forståelse i befolkningenfor farerne ved klimaændringer skaber et ekspanderendemarked for miljøvenlige varer og tjenester, og dette skaberigen beskæftigelse og vækst.
Growing public awareness of thedangers of climate change creates an expanding market forenvironmentally friendly goods and services, and this in turngenerates jobs and growth.
»First movershøster både fordele i form af øget effektivitetog omkostningbesparelser og i form af innovative ogkonkurrencedygtige produkter og tjenester«, udtaltekommissær Margot Wallström på et nyligt møde for ledere fra
‘First movers reap benefits in terms of increased efficiencyand the associated cost savings as well as innovative andcompetitive products and services,’ Commissioner Wallström
EU står nu i en afgørende fase i kampen mod klimaændringerne.
The European Union has arrived at a crucial point in the fightagainst climate change.
Efter næsten ti års internationale forhandlinger,som har tjent til at indkredse problemet og foreslå muligeløsninger, er tiden nu inde til at handle på globalt plan. EU-landenes regeringer må træffe konkrete foranstaltninger forat mindske deres drivhusgasudledninger — ellers kan de ikkehonorere de løfter, de afgav i Kyoto i 1997.
After nearly a decade of internationaltalks that have served to identify the problem and suggestpossible remedies, the time has now come for global action.EU governments must pursue practical measures to reducetheir greenhouse gas emissions if they are to honour thepromises they made in 1997 in Kyoto.
2008 er ikke langtvæk, og tiden er ved at løbe ud.
The year 2008 is notvery far away and time is running out.
•fælles gennemførelse (Joint Implementation) — investering iprojekter, som skal reducere udledningerne i andre industrilande
•joint implementation — investing in projects designed to cut emissions in other industrialised countries;
•mekanismen for udvikling uden forurening (Clean Development Mechanism) — finansiering af projekter, somskal reducere udledningerne i udviklingslande
•the clean development mechanism (CDM) — fundingemission-reduction projects in developing countries;
•»emissionshandel« — princippet om, at mindre forurenerekan »sælge« deres ubrugte emissionsrettigheder til lande,som forurener mere.
•‘emissions trading’ — whereby lighter polluters can ‘sell’their excess capacity to countries that produce moreemissions.
Et andet — kontroversielt — forslag gik ud på, at industrilandene skulle kunne opfylde deres mål ved at skabe»kulstofdræn«, som f.eks. skove og landarealer, der absorberer CO2.
Another — controversial — proposal was for industrialisedcountries to be able to offset their targets through thecreation of ‘carbon sinks’, such as forests and soils that absorb CO2.
Efter EU’s mening bør sådanne dræn ikkeblive et smuthul, som de rige lande kan bruge til at undgå at nedskære egen forurening.
The EU believes that sinks should not become aloophole enabling rich countries to avoid cutting domestic pollution.
I oktober 2001 fremsatte Kommissionen forslag om en rækkenye tiltag, som skulle sikre, at EU kan opfylde sine Kyotoforpligtelser.
In October 2001, the Commission proposed a series of newmeasures designed to ensure that the Union honours its Kyoto commitments.
For det første fremsatte den forslag om Det Europæiske Fællesskabs ratifikation af Kyoto-protokollen(Fællesskabet som sådan er part) og opfordrede alle EU-landenes regeringer til at sørge for, at de nationale
First, it put forward a proposal forratification of the Kyoto Protocolby the European Community(a party in itself) and called on all EU governments to ensure that they have completed national procedures to ratify
Kyoto-protokollen træder førsti kraft, når den er ratificeret af mindst 55 lande, som i 1990 stodbag 55% af drivhusgasemissionerne.
Without ratification by at least 55 countries,responsible for 55 % of 1990’s greenhouse gas emissions,Kyoto cannot enter into force.
Ved at alle EU-landenehavde ratificeret protokollen inden Johannesburg-mødet, fik deandre industrilande et vigtigt signal om, at Kyoto-protokollener verdens bedste chance for at vende klimaændringerne, og atde ikke kan sidde dette overhørig.
But if EU Member States ratifythe protocol in time for the Johannesburg talks, it will send animportant signal to other industrialised countries that Kyoto isthe world’s best chance for reversing climate change, andthat they cannot ignore it.
Japan ratificerede også Kyoto-protokollen inden verdenstopmødet i Johannesburg.Under topmødet bebudede Rusland og Canada, at de agtede atratificere protokollen, og hermed vil den kunne træde i kraft.Det andet vigtige forslag fra Kommissionen drejede sig om denærmere enkeltheder ved ordningen for emissionshandel i EU (2).
After the agreement reached in Marrakech, signs are good that Russia and Japan will alsoratify the protocol, enabling its entry into force.
Ved at gøre CO2til en vare, der kanhandles med, vil denne ordning efter EU’s mening anspore virksomhederne til at reducere deres udledninger.
2 manage to stay below their limit will be allowed to sell their remaining emissions credits to other factories.
I 2004 vil Kommissionen overveje at udvide ordningen med andregasser og andre erhvervssektorer.
The EU believes that by turning CO2into a tradable commodity, the systemwill encourage firms to reduce the quantity of gas they emit into the atmosphere.
I oktober 2001 bekræftede Kommissionen på ny, at den anså sit klimaprogram ECCP forat være rammen for den fremtidige indsats i kampen modklimaændringerne gennem brug af innovative strategier.
In 2004, the Commission will considerextending the scheme to cover more gases and other sectors.In October 2001, the Commission also reaffirmed its supportfor the ECCP as the framework for future efforts to introduceinnovative strategies to tackle climate change.
)Forslag til Det Europæiske Fællesskabs ratifikation af Kyoto-protokollen,
)Proposal for ratification of the Kyoto Protocol by the European
)Forslag til direktiv om en ordning for handel med kvoter for drivhus- gasemissioner i Fællesskabet, KOM(2001) 581.
)Proposal for a framework directive for greenhouse gas emissions tradingwithin the European Community (COM(2001) 581).
Mere hårdt arbejdeventer forude
More hard workahead
Der er gjort gode fremskridt i kampen mod klimaændringerne, navnlig i betragtning af USA’s meddelelse om, at det ikkevil opfylde Kyoto-protokollen.
A great deal of progress has been made in the fight againstclimate change, particularly taking into account the USannouncement that it will not honour Kyoto.
Men meget mangler stadig atblive gjort. I EU skal den dialog med parterne, som er kernen iklimaprogrammet, fortsat udmøntes i praktiske, effektive oginnovative idéer.
But much morework is needed.
Medlemsstaterne skal føre de mangeinitiativer, der allerede er foreslået, ud i livet.
Member States mustput into practice the many initiatives already on the table.
På internationalt plan skal og vil EU fortsat spille en ledenderolle for at sikre, at Kyoto-forpligtelserne opfyldes.
At international level, the EU must and will continue to play aleading role in ensuring that commitments made in Kyoto arehonoured.
EU måogså se langsigtet på tiden efter 2012 og søge at indhente nyetilsagn om at nedskære emissionerne endnu mere.
It must also take a long-term view, looking beyondthe targets set for 2012 and seeking new pledges to cutgreenhouse gas emissions even further.
I Bonnerkendte parterne i klimakonventionen deres globale ansvarfor at hjælpe udviklingslandene med hurtigst muligt at tagerenere teknologi i brug, idet de nåede til enighed omyderligere ressourcer og om oprettelse af tre nye fonde.Sammen med andre industrilande, herunder Canada, New Zealand, Schweiz og Island, har EU også udsendt en politiskerklæring, hvor de lover at betale deres rimelige andel og øgederes finansielle støtte for at hjælpe de mindre udvikledelande med at bekæmpe klimaændringerne.
In Bonn, the parties to the UNFCCC recognised the global responsibility to helpdeveloping countries move rapidly towards cleanertechnology, by agreeing on additional resources and settingup three new funds. The EU, together with other developedcountries including Canada, New Zealand, Switzerland and Iceland, also issued a political declaration promising to paytheir fair share and increase spending to help the lessdeveloped nations deal with climate change.
En årligforpligtelse på 450 mio. EUR vil blive taget op til revision i 2008.
An annualpledge of EUR 450 million will be reviewed in 2008.
Uanset vores indsats nu vil den mængde drivhusgasser, derallerede er udledt i atmosfæren, uundgåeligt medføreklimaændringer i et vist omfang.
No matter what action is taken now, the quantity ofgreenhouse gases already released into the atmosphere meansthat some degree of climate change is inevitable.
EU vil hjælpemedlemsstaterne med at tilpasse sig de nye vilkår, f.eks.gennem deres byplanlægnings-, landbrugs- ogsundhedspolitik, og med at sætte beredskabstjenester, derkan sættes ind ved uheld eller katastrofer som følge afunormale vejrforhold på benene.
The EUplans to help Member States adapt to new conditions throughtheir city planning, agriculture and public health policies, forexample, and prepare emergency services to deal withhazards or disasters caused by abnormal weather conditions.
Med truslen om klimaændringer er EU overbevist om, atstatus quoikke er nogen mulighed.
Faced with the danger of climate change, the EU is convincedthat the status quo is simply not an option.
Hvis der ikke hurtigstmuligt gøres en samordnet indsats, vil problemet blive stadigværre med mulighed for katastrofale følger.
Without urgent,concerted action, the problem will continue to get worse withpotentially disastrous consequences.
Dette er grundentil, at Den Europæiske Union til stadighed har været i front ide internationale bestræbelser på at bekæmpe klimaændringerne, og at den, så længe det er nødvendigt, fortsatvil udvikle denne strategi, for at vi kan sørge for en verdenfor os selv og vores børn.
That is why the European Union has consistently taken the lead in international movesto tackle climate change and why it will continue to developthis strategy for as long as it takes to guarantee a world forourselves and our children where everyone can grow, breatheand live in safety.
Generaldirektoratet for Miljø er Europa-Kommissionensafdeling for miljøspørgsmål, civilbeskyttelse og strålingsbeskyttelse.
The Directorate-General for the Environment is the arm of the European Commission responsible for matters of environment,civil protection and radiation protection.
GD Miljø udsender regelmæssige rapporter ogandre publikationer om alle diverse miljøemner, herunderklimaændringer.
The Environment DGproduces regular reports and other publications covering thefull spectrum of environmental themes, including climatechange.
Information om EU’s miljøpolitik kan findes på GD Miljø’swebsted på Europa-serveren: http://europa.eu.int/comm/environment/
Information on European environment policies can be foundat the Environment DG web site on the Europa server:http://europa.eu.int/comm/environment.
Yderligere oplysninger om klimaændringer og en liste medlinks kan findes på: http://europa.eu.int/comm/environment/climat/ home_en.htm
Further information about climate change and a list of relatedlinks can be found at: http://europa.eu.int/comm/environment/climat/home_en.htm
Spørgsmål om EU’s miljøpolitik kan sendes til: Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Miljø Informationscentret BU-9 0/11B-1049 Bruxelles E-post: envinfo@cec.eu.int
Questions about European environmental policies should besent to:European Commission Environment DG Information Centre BU9 0/11B-1049 Brussels E-mail: envinfo@cec.eu.int
Klimaændringer —Hvad handler det egentlig om?
Climate change — what is it all about?
© Ophavsret til fotos:Digital Vision Ltd, side 6;E. Johansson, side 12 (øverst);De Europæiske Fællesskaber, side 19;De Europæiske Fællesskaber, Generaldirektoratet for Miljø, Mike St. Maur Sheil, side 17;De Europæiske Fællesskaber, Generaldirektoratet for Forskning, side 14;Hans Oerter (EPICA), side 10;International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, side 13; PhotoDisc, omslag og side 3, 7, 8, 12 (nederst);Jack Stein Grove, side 9.
Photo credits: Digital Vison Ltd, page 6; E. Johansson, page 12 (top); European Community, page 19; European Community, Directorate-General Environment, Mike St. Maur Sheil, page 17;European Community, Directorate-General Research, page 14;Hans Oerter (EPICA), page 10; International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, page 13; PhotoDisc, cover and pages 3, 7, 8, 12 (bottom);Jack Stein Grove, page 9.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2006
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2005
TRYKT PÅ GENBRUGSPAPIR, SOM HAR FÅET TILDELT EUMILJØMÆRKET FOR GRAFISK PAPIR www.europa.eu.int/ecolabel
Printed on white recycled and chlorine-free paper
Klimaændringer — Hvad handler det egentlig om?
Climate change — what is it all about?
Hvad er årsagerne til klimaændringerne?
What causes climate change?
Drivhuseffekten Hvilke drivhusgasser producerer vi?
The greenhouse effect The greenhouse gases we produce
Klimaændringerne og deres virkninger Sådan arbejder klimaforskerne
Climate change and its effects How climate scientists work
Hvad skal vi gøre for at bremse klimaændringerne?
What needs to be done to curb climate change?
Hvad gør regeringerne?
What governments are doing
Hvordan ser fremtiden ud?
Looking to the future
Der er ved at ske klimaændringer, og virkningerne for os alle bliver større og større. Har du lagt mærke til, at du ser flere og flere storme og oversvømmelser i dit område eller på tv?
Climate change is happening, and its impact on all of us is growing.
Synes du, at vintrene bliver varmere med mindre sne og mere regn?
Does it seem to be warmer in the winter, with less snow and more rain?
Føler du, at foråret kommer lidt tidligere hvert år, med blomster, der springer ud, og fugle, der ankommer, før du forventer det?
Do you feel that spring is coming a little earlier each year, with flowers blooming or birds arriving before you expect them?
Det er alt sammen tegn på, at klimaændringerne — eller den globale opvarmning, som det også kaldes — er ved at tage til.
These are all signs of accelerating climate change — or global warming, as it is sometimes known.
Hvis vi ikke gør noget for at stoppe dette fænomen, vil det skade den verden, vi lever i, og ændre de livsformer, vi nu tager for givet.
If we don’t take action to stop it, it is going to damage the world we live in, and alter the ways of life we now take for granted.
Klimaet ændrer sig på grund af den måde, mennesker nu lever på, især i de rigeste og økonomisk udviklede lande — og det omfatter Den Europæiske Union.
The climate is changing because of the way people live these days, especially in richer, economically developed countries — and that includes the European Union.
De kraftværker, der producerer energi til at forsyne os med elektricitet og opvarme vores hjem, de biler og fly, vi benytter, de fabrikker, som producerer de varer, vi køber, landbruget, som dyrker vores mad — alt dette bidrager til klimaændringerne.
The power plants that create energy to provide us with electricity and to heat our homes, the cars and planes that we use, the factories that produce the goods we buy, agriculture to grow our food — all these play a part in changing the climate.
Vores atmosfære fungerer som et gennemsigtigt, beskyttende skjold rundt om Jorden.
Our atmosphere acts as a transparent, protective covering around the Earth.
Den lader sollys komme ind og holder på varmen.
It lets in sunlight and retains heat.
Hvis atmosfæren ikke var der, ville solens varme omgående blive stødt tilbage af Jordens overflade og forsvinde tilbage i rummet.
Without it, the sun’s heat would immediately rebound off the Earth’s surface and go back into space.
I så tilfælde ville temperaturen på Jorden være 30 °C koldere — alt ville fryse.
In that case, it would be some 30° Celsius colder on Earth — everything would freeze.
Atmosfæren fungerer derfor lidt som glasruderne i et drivhus. Det er derfor, man taler om »drivhuseffekten«.
The atmosphere therefore acts a bit like the glass walls of a greenhouse.
Denne effekt opstår på grund af »drivhusgasserne« i atmosfæren, som fanger og holder på varmen.
Responsible for this effect are the ‘greenhouse gases’ in the atmosphere, which trap heat.
Solenergi fra solen trænger igennem atmosfæren.
Most of the greenhouse gases occur naturally.
De fleste drivhusgasser forekommer naturligt.
However, since the industrial revolution in the 18th century, human society too has been producing greenhouse gases — in ever-increasing amounts.
Men siden den industrielle revolution i det 18. århundrede har det menneskelige samfund også produceret drivhusgasser, og koncentrationen heraf i atmosfæren er nu højere, end den nogensinde har været i de seneste 420 000 år.
As a result, their concentrations in the atmosphere are now higher than at any time in the past 420 000 years.
Det forstærker drivhuseffekten.
They make the greenhouse effect stronger.
Og det betyder temperaturstigninger på Jorden — dvs. klimaændringer.
This means rising temperatures on Earth — climate change.
Hvilke drivhusgasser producerer vi?
The greenhouse gases we produce
Den vigtigste drivhusgas, som skabes af menneskets aktiviteter, er kuldioxid.
The principal greenhouse gas generated by human activities is carbon dioxide.
Den tegner sig for ca. 75 % af alle »drivhusgasemissioner« i verden.
It accounts for some 75 % of all the ‘greenhouse gas emissions’ in the world.
Dette ord står for alle de drivhusgasser, der udledes i atmosfæren, og som stammer fra røg, damp og gasser fra udstødningsrør, skorstene, brande og andre kilder.
This term describes all the releases of greenhouse gases into the atmosphere as part of the smoke, the steam and the fumes from exhaust pipes, chimneys, fires and other sources.
Der udledes især kuldioxid, når fossile brændstoffer som f.eks. kul, olie og naturgas brændes.
Carbon dioxide is mainly released when fossil fuels, such as coal, oil and natural gas, are burnt.
Og fossile brændstoffer er stadig den mest anvendte energikilde.
And fossil fuels are still the most used energy source.
Vi brænder dem for at producere elektricitet og varme, og vi bruger dem som brændstof til vores biler, skibe og fly.
We burn them to produce electricity and heat, and we use them as fuel for our cars, ships and planes.
Af andre drivhusgasser, der udledes på grund af menneskets aktiviteter, skal nævnes metan og nitrogenoxid.
Other greenhouse gases released by human activities are methane and nitrous oxide.
De indgår i de usynlige gasser fra lossepladser, kvægavl, risdyrkning og visse gødningsmetoder i landbruget.
They are part of the invisible fumes from waste landfills, cattle breeding, rice cultivation and certain agricultural fertilisation methods.
Vi fremstiller også kunstigt nogle drivhusgasser, de såkaldte fluorholdige gasser.
We also artificially manufacture some greenhouse gases, the so-called fluorinated gases.
Klimaændringerne er allerede startet.
Climate change has already begun.
I løbet af det seneste århundrede er den globale gennemsnitstemperatur steget med 0,6 °C, og i Europa er gennemsnitstemperaturen steget med næsten 1 °C.
Over the last century, the average global temperature has increased by 0.6° Celsius, while the average temperature in Europe has increased by almost 1° Celsius.
Globalt set har de fem varmeste år, der er registreret (dvs. siden ca. 1860, da vi fik instrumenter, som kan måle temperaturer forholdsvist præcist), været:
Globally, the five hottest years ‘on record’ (since around 1860 when we designed instruments that can measure temperatures fairly accurately) have been, in this order:
Denne opvarmningstendens skyldes den voksende mængde drivhusgasser, som udledes som følge af menneskets aktiviteter.
The warming trend is due to the growing amount of greenhouse gases released by human activities.
Klimaeksperterne forudser, at denne tendens vil tage til, således at den globale gennemsnitstemperatur vil stige med mellem 1,4 og 5,8 °C inden 2100, og temperaturerne i Europa vil stige med mellem 2 og 6,3 °C.
Climate experts project that this trend will accelerate, with the average global temperature increasing by between 1.4° and 5.8° Celsius by 2100, and temperatures in Europe by between 2° and 6.3° Celsius.
Og alligevel var en stor del af Europa dækket af is.
Yet polar ice covered much of Europe.
Nogle få grader har altså stor betydning for vores klima.
A few degrees make a lot of difference for our climate.