natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvis man vil opnå dette, kræves det, at tilsynet med og kontrollen af fiskeriaktiviteterne styrkes, ikke kun på åbent hav og i de farvande, der henhører under tredjelande, som har indgået en fiskeriaftale med EU, men også i havnene.
Nonetheless, substantial progress still has to be made, in particular as regards the imple­mentation of these agreements and their capacity to contribute to the devel­opment of the fisheries policies of developing coastal States.
Parallelt med flagstatens og havnestatens kontrol bør man også overveje at anvende handelsrelaterede foranstaltninger inden for rammerne af de regionale fiskeriorganisationer.
For that purpose, the Community's ambition should be to build with partner coastal States a sustainable fisheries framework where the Commu­nity interests have a positive role to play, including, if possible, fishing opportunities for its vessels.
(v) prioritering af arbejdet i de regionale organisationer, som forvalter ressourcer, der deles med EU
In this respect, the Treaty is clear in that the CFP has to take into account of the objectives of Community development policy.
(vi) fremme af samarbejdet med udviklingslande i regionale og subregionale fiskeriorganisationer med det formål at opmuntre disse lande til aktivt at del tage i disse organisationers arbejde og at gøre det lettere for dem at deltage.
Fisheries agreements with developing countries should be articulated with the development cooperation strategies established between the Community and the third-country partner and contribute to the fulfilment of the objec­tives of such strategies.
EU's bilaterale forbindelser skal tilpasses de ændrede forhold.
Moreover these agreements should take into account the diversity which characterises the situation of the fishing industries in developing countries.
Fremover bør fiskeriaftalerne gøre det muligt at imødekomme udviklingslandenes krav og berettigede ønsker om udvikling af deres eget fiskeri.
In order to allow for an assessment of value for money, the fisheries agreement should clearly separate the fisheries from the devel­opment part.
Det skal understreges, at EU's bilaterale aftaler giver større garanti for et ansvarligt fiskeri end private aftaler.
There are political, institutional and socioeconomic differences between the relationship of the Community with ACP countries and, more generally, with developing countries, on the one hand, and the northern and Baltic countries on the other.
Der er dog stadig brug for en stor indsats, bl.a. med hensyn til disse aftalers praktiske gennemførelse og muligheden for at bidrage til udvikling af fiskeripolitikken i kystudviklingslande gennem disse aftaler.
This is due mainly to the obvious political, institu­tional and socioeconomic imbalances. It would be appropriate to establish a dual approach which takes account of the level of development of our fish­eries partners.
På den baggrund bør EU i samarbejde med kystpartnerlande opbygge nogle bæredygtige rammer for fiskeriet, som sikrer, at EU-interesserne kommer til at spille en positiv rolle, og at EU-fartøjerne om muligt far nogle fiskerirettigheder.
The fisheries agreements with the northern and Baltic States have to be the subject of negotiations with a view to establishing a stable normative frame­work laying down the conditions of access on an equitable, and if possible, multi-annual basis consolidating the presence of the Community fleet in those waters.
Der bør i EU-fiskeriaftalerne tages hensyn til relevante aspekter af andre EU-politikker, samtidig med at aftalerne skal fungere som igangsætter for udvik-
The extension of the obligation, already existing in a number
I denne sammenhæng fremgår det udtrykkeligt af traktaten, at den fælles fiskeripolitik skal fastlægges under hensyntagen til målene for EU's udviklingspolitik.
of agreements, of a financial contribution by shipowners benefiting from the fishing rights obtained through agreements involving Community financial compensation should be examined.
Fiskeriaftaler med udviklingslande bør samordnes med de strategier for udviklingssamarbejde, som er blevet aftalt mellem EU og tredjelandet, og de skal bidrage til, at målene for disse strategier opnås.
The Community should develop partnership agreements in the fisheries sector with the developing coastal States with a view to not only ensure for the Community fleet access to the surplus resources, but also to contribute to the establishment of a framework for policy dialogue and to responsible and sustainable fisheries.
Endelig bør der i disse aftaler tages hensyn til, at der gælder meget forskelligartede betingelser for fiskerierhvervet i udviklingslandene.
These should be compatible with the possible development of the sector of the coastal States and their national fisheries policies and should be based on a contractual and multi-annual basis.
For at gøre det muligt at foretage en vurdering af nytteværdien bør der i fiskeriaftalerne skelnes klart mellem fiskeri og udvikling.
The Cotonou Partnership Agreement is an important step in the Community development cooperation policy in relation to the Lomé Convention, in that it identifies new main principles and establishes new priorities in particular with regard to the reduction of poverty (5).
Dette hænger navnlig sammen med den klare uligevægt, der er i politisk, institutionel og socioøkonomisk sammenhæng.
The following more-specific actions, already provided for in many existing fisheries agreements, could be extended more widely:
Cotonou-partnerskabsaftalen er et vigtigt skridt fremad for EU's politik for udviklingssamarbejde i forbindelse med Lomé-konventionen, eftersom der i denne aftale opstilles en række nye grundprincipper og foretages en ny prioritering især med henblik på fattigdomsbekæmpelsen (5).
(ii) contribution to responsible fisheries by promoting coopetation in research, stock assessment, monitoring and surveillance, by stepping up the fight against illegal fishing, by applying measures to rehabilitate marine ecosystems and to minimise wasteful practices across the whole fisheries sector;
Styrkelse af den politiske dialog gennem teknisk støtte til formulering af sektorens politikker, støtte til oprettelse af brancheorganisationer, bidrag til en styrkelse af institutioner og administration og til indførelse af en sund forvaltningspraksis samt støtte til etablering og konsolidering af samarbejdet på såvel regionalt som internationalt plan.
Promote the integration of the Mediterranean into the CFP through the improvement of scientific advice, the reviewing of the technical measures Regulation (EC) No 1626/94 and the strengthening of control and enforcement.
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om fiskeri og fattigdomsbekæmpelse (KOM(2000) 724 endelig).
Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, 'Fisheries and poverty reduction', C0M(2000) 724 final.
har til formål at genopbygge de marine økosystemer og at minimere skadelige metoder i hele fiskerisektoren.
The analysis of the situation in the Mediterranean Sea shows that it is necessary to give a new political impetus to the common fisheries policy in this area.
(iii) Støtte til udvikling af et bæredygtigt fiskeri i de kyststater, der samarbejdes med, gennem hjælp til udvikling og ibrugtagning af finansielle redskaber, der opfylder sektorens forskellige behov, bl.a. inden for rammerne af private partnerskaber med EU-virksomheder, bidrag til udviklingen af lokalt fiskeri med mindre fartøjer og til forbedringen af den lokale havneinfrastruktur, støtte til udvikling og uddannelse af de menneskelige ressourcer på lokalt plan, inkl. eventuelle initiativer til fordel for kvinder, og fremme af foranstaltninger til forbedring af de lokale fiskeprodukters sikkerhed og kvalitet.
The Mediterranean should be fully integrated into the CFP, with the adjustments necessary to take account of the specific conditions of fisheries in the area. The basic objective has to be the same as in other waters: to guarantee the sustainability of fishing activities in Community waters and on the high seas.
Middelhavet bør i højere grad inddrages i den fælles fiskeripolitik gennem forbedret videnskabelig rådgivning, revision af forordning (EF) nr. 1626/94 om tekniske foranstaltninger og øget kontrol og håndhævelse. hævelse.
The strengthening of the General Fisheries Commission for the Mediterranean (GFCM) and of its subsidiary bodies, in conjunction with the new Community framework for the collection of data, will be of paramount importance in this field.
Fornyet indsats til fremme af internationalt samarbejde.
(ii) Regulation (EC) No 1626/94 should be reviewed in the light of past experience, with a view to identifying priority areas which require Community-based solutions.
En gennemgang af situationen i Middelhavet viser, at det er nødvendigt med en ny politisk impuls til den fælles fiskeripolitik i dette område.
Community action should be focused on those regions where there is most competition and potential conflicts between fishermen of different origin.
Middelhavet bør være fuldt omfattet af den fælles fiskeripolitik med de tilpasninger, som er nødvendige af hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for fiske riet i dette område.
Regional workshops involving the stakeholders as well as specific meetings of the Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries should be arranged to that end.
Den grundlæggende målsætning skal være den samme som i andre farvande, nemlig at sikre bæredygtige fiskeriaktiviteter i EU's farvande og på åbent hav.
(iii) Due to the multiple use of littoral areas and the particular pressure on coastal regions in the Mediterranean, there is an increased need to focus on integrated coastal zone management as a basic tool not only for the protection and enhancement of fishing and aquaculture activities but also for their harmonious integration with environmental concerns and other human uses (6).
Følgende aspekter skal indgå i en kommende fiskeripolitik for Middelhavet, hvis det skal være muligt at sikre et bæredygtigt fiskeri:
(iv) Control of fishing activities should be strengthened so as to ensure that those complying with the rules are not penalised by the lack of an effective regime that allows some fishermen to violate the rules with impunity.
En fornuftig fiskeriforvaltning forudsætter, at man baserer sig på pålidelige og ajourførte videnskabelige oplysninger.
Priority should continue to be given to strengthening multilateral cooperation and in particulat to the improvement of GFCM.
I denne forbindelse vil en styrkelse af Det Almindelige Råd for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) og af dets underorganer komme til at spille en afgørende rolle sammen med de nye EU-rammer for indsamling af oplysninger.
In order to provide the necessary political impetus, the Community should envisage setting up a forum at ministerial level to provide the political guidelines for a Mediterranean fisheries policy.
(ii) Forordning (EF) nr. 1626/94 bør revideres på grundlag af de indvundne erfaringer, så der kan opstilles en liste over de prioriterede områder, hvor der skal findes en løsning på EU-plan.
(ii) Sub-regional cooperation is very important because many problems occur and their potential solutions can be found only in certain subregions.
EU's indsats skal koncentreres om de regioner, hvor konkurrencen er størst, og hvor der er stor risiko for konflikter mellem fiskere med forskellig baggrund.
The development of sub-regional cooperation frameworks should be developed in a transparent way.
Der bør i den forbindelse arrangeres forskellige regionale seminarer for de berørte parter og særlige møder i Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeriet.
Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on integrated coastal zone management: a strategy for Europe, COM(2000) 547.
(iii) Eftersom kystområderne anvendes til en lang række formål, og der er et særligt pres på kystregionerne i Middelhavsområdet, er der et stigende behov for, at den integrerede kystzoneplanlægning anvendes som et af
(iii) Control of fishing activities on the high seas and, in particular, the question of fishing activities by non-Mediterranean-flag States, merits a
de grundlæggende værktøjer, ikke blot med henblik på beskyttelse og styrkelse af fiskeri- og akvakulturaktiviteter, men også for at sikre, at disse aktiviteter kan forenes med målene for miljøbeskyttelse og andre menneskelige aktiviteter (6).
multilateral approach beyond actions taken by GFCM and ICCAT Given the political dimension of this problem, the solution could be found in the framework of an ad hoc conference involving all States whose fleets operate in the Mediterranean.
(iv) Kontrollen af fiskeriaktiviteterne bør skærpes, så det sikres, at dem, der overholder bestemmelserne, ikke straffes, fordi et givet system ikke er effektivt og gør, at andre ustraffet kan komme af sted med at overtræde reglerne.
(iv) Fishermen's organisations from all the Mediterranean States should be invited to create and/or strengthen organisations to promote cooperation.
Sideløbende hermed bør EU også gøre en indsats udadtil:
The Community should encourage and help them in their task.
Der bør fortsat lægges stor vægt på en styrkelse af det multilaterale samarbejde, herunder især samarbejdet i GFCM. For at sikre den nødvendige politiske impuls bør EU overveje at oprette et forum på ministerniveau med det formål at få udstukket nogle politiske retningslinjer for en fiskeripolitik for Middelhavet.
Embeddedness of fisheries resources in their wider ecosystem requires a substantial effort to apprehend better the functioning of aquatic ecosystems and their reaction to different types of fishing pressure and exploitation strategies.
Dette forum kunne have form af en konference, hvori fiskeriministrene fra de lande, der grænser op til Middelhavet, deltager, og som indkaldes med jævne mellemrum. En af dets vigtigste opgaver skulle være at diskutere, hvordan man forvalter og kontrollerer fiskeriet på åbent hav i Middelhavet.
This would substantially increase insights into different options of fisheries management in search of a viable and socially acceptable compromise between the conflicting maximisation objectives of economic efficiency, ecosystem stability or productivity, employment and availability for other services.
Der bør være åbenhed omkring fastlæggelsen af rammerne for det subregionale samarbejde.
Such research is interdisciplinary in nature and goes beyond pure instrumental research for justification of technical measures.
(iii) Med henblik på kontrollen af fiskeriet på åbent hav og især spørgsmålet om fiskeri udført af flagstater beliggende uden for Middelhavet bør der anlægges en multilateral strategi, som rækker ud over de foranstaltninger, der træffes af GFCM og ICCAT. På grund af dette problems politiske dimension kunne løsningen være, at der blev indkaldt en ad hoc-konfe-rence for alle de stater, hvis fiskerflåder driver fiskeri i Middelhavet.
It combines conventional fisheries research with conservation science and economics and builds on a considerable body of knowledge from research on common pool resources.
(iv) Fiskeriorganisationer fra de forskellige Middelhavslande bør opfordres til at oprette og/eller styrke organisationer, der arbejder for øget samarbejde.
It must maintain a degree of independence from public and private decision makers in order to safeguard its credibility and ability to promote consensus building.
Man ville herigennem få større klarhed over, hvilke muligheder der er i fiskeriforvaltningen for at opnå et bæredygtigt og socialt acceptabelt kompromis mellem målsætningerne om at opnå de bedste resultater på så modstridende områder som økonomisk effektivitet, økosystemernes stabilitet og produktivitet, beskæftigelse og adgangen for andre tjenester.
Innovative research is needed in areas such as selective and environmentally friendly gears, gemenes, methodologies for improved assessment and sampling programmes and sosinainable aquaculture systems.
Der er tale om tværfaglig forskning, der rækker videre end blot instrumental forskning, der skal berettige nogle tekniske foranstaltninger.
ILaigdljr-puiblicly-iunded data must be in the public domain and open to ¡independent analysis.
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om integreret kystzoneplanlægning: en strategi for Europa (KOM(2000) 547).
äs moist be placed on development of innovative analytical method, which will deliver sufficiently robust insights into complex socioeco: and natural ecosystems in cost-effective ways to improve the basis of âerimmiHnaaMag,, even in countries or regions where costly machinery such as IŒS-type assessments (only of the resource itself) are unrealistic.
forskning kombinerer den traditionelle fiskeriforskning med forskningen i bevarelse af fiskebestandene og økonomisk forskning, og den trækker på en omfattende viden fra forskning i fælles ressourcer.
The purpose of the debate launched by this Green Paper is to determine the features of the new CFP.
Forskningen skal være åben over for den viden, der findes blandt fiskerne.
The characteristics of this new policy should make it capable of better meeting the challenges it has to face.
Den skal i et vist omfang være uafhængig af offentlige og private beslutningstagere, hvis den skal bevare sin troværdighed og fortsat være i stand til at skabe konsensus.
To achieve this goal, the CFP needs a set of clear, coherent and compatible objectives and it has to be given the necessary instruments to achieve them.
Det bør desuden gøres klarere, hvilke forskningsområder der er prioriterede. Der er brug for innovativ forskning inden for selektive og miljøvenlige redskaber, genetik, forbedrede vurderingsmetoder og prøveudtagningsprogrammer og bæredygtige akvakultursystemer.
As these are questions of fundamental importance, it seems appropriate to have a thorough debate between all those having an interest in fisheries issues on the basis of this Green Paper before the Commission submits its formal proposals for a new CFP by the end of this year.
Oplysninger, der stammer fra arbejde, hvortil det offentlige har ydet store bevillinger, skal være offentligt tilgængelige og kunne bruges til uafhængige analyser. God forskning skal kunne efterprøves og kunne stå for en upartisk gennemgang.
All those interested in contributing to this debate are encouraged to send, by 30 September 2001, their comments, views, ideas and critical remarks to the Commission, which undertakes to analyse them carefully.
Der bør lægges vægt på udvikling af innovative analysemetoder, som på en omkostningseffektiv måde vil gøre det muligt at opnå et tilstrækkeligt solidt kendskab til de komplekse socioøkonomiske og økologiske sammenhænge, så det bliver muligt at forbedre beslutningsgrundlaget, selv i lande og regioner, hvor det er urealistisk at gennemføre udgiftskrævende ordninger som fx ICES-vurderinger af bestandene.
The Commission will also organise from 5 to 7 June 2001 a public hearing on the CFP reform, bringing together stakeholders and other interested parties from all over the Community in order to collect and debate their ideas on the matter.
Den fælles fiskeripolitiks fremtid, bind I
The future of the common fisheries policy, volume 1
DANMARK
3rd Floor, Υ. Θ. Chavan Centre Gen. J. Bhosale Marg.
Den økonomiske og sociale situation i kystregione
The future of the common fisheries policy
Gennemførelsen af EF-ordningen for fiskeri og akvakultur i perioden 1993-2000
Implementation of the Community system for fisheries and aquaculture over the period 1993-2000
Den økonomiske og sociale situation i kystregionerne
Economic and social situation of coastal regions
Ressourcesituationen og den forventede udvikling
State of the resources and their expected development
Rapport om gennemførelsen af fællesskabsordningen for fiskeri og akvakultur i perioden 1993-2000
Report on the implementation of the Community system for fisheries and aquaculture over the period 1993-2000
Forvaltning af ressourcer og miljø
Management of resources and environmental issues
TAC-ordningen (samlede tilladte fangstmængder)
The TAC regime (total allowable catches)
Forskning til støtte for den fælles fiskeripolitik
Research in support of the common fisheries policy
Overvågning af den fælles fiskeripolitik
Monitoring the common fisheries policy
Reform af kontrolordningen
Reform of the control regime
Liste over de former for adfærd, der er en alvorlig overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik
List of types of behaviour which seriously infringe the rules of the common fisheries policy
Markedspolitik 5. Ekstern fiskeripolitik
Market policy 5.
Internationale fiskeriaftaler
International agreements on fisheries
Forarbejdningsindustri og akvakultur Bilag I. Anvendte forkortelser
Processing industry and aquaculture
I henhold til artikel 14, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur (') skal Kommissionen senest den 31. december 2001 forelægge Europa­Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af nævnte forordning.
Article 14(2) of Council Regulation (EEC) No 3760/92 of 20 December 1992 establishing a Community system for fisheries and aquaculture (') provides that the Commission shall present, by 31 December 2001 at the latest, a report to the European Parliament and the Council on the implementation of that regulation.
Kommissionen har allerede udarbejdet to detaljerede rapporter om gennem­førelsen af forordning (EØF) nr. 3760/92.
The Commission has already issued two detailed reports on the implementation of Regulation (EEC) 3760/92.
Den første rapport, der omfattede årene 1993­1995 (2), blev forelagt i 1996, og i den anden rapport, der blev forelagt i 2000, blev der foretaget en gennemgang af de foranstaltninger, som blev vedtaget i perioden 1996­1998 (3).
The first report was issued in 1996, covering the years 1993-95 (2) whereas the second report in 2000 reviewed the measures adopted during the years 1996-98 (3).
Den foreliggende rapport giver et overblik over gennemførelsen af forord­ning (EØF) nr. 3760/92 og en oversigt over den vigtigste udvikling i den fælles fiskeripolitik siden den sidste reform i 1992.
The present report presents a general overview of the implementation of Regulation (EEC) No 3760/92, as well as an overview of the major developments in the common fisheries policy (CFP) since the last reform in 1992.
Siden 1992 er der sket mange væsentlige ændringer og en omfattende udvik­ling inden for fiskerisektoren, både på europæisk plan og globalt.
Since 1992, the world of fisheries has witnessed many important changes and developments both at the European and at the global level.
Fiskeripo­litikken, navnlig den fælles fiskeripolitik, skal kunne håndtere problemer og finde løsninger under forhold, der er meget forskellige fra forholdene for ti år siden.
Fisheries policy, and the CFP in particular, is required to address problems and look for solutions under conditions which are very different from those of 10 years ago.
Denne bevidsthed kommer både til udtryk i retslige instrumenter (såsom artikel 6 i EF­traktaten, habitatdirektivet, konventi­onen om biologisk mangfoldighed osv.) og i udviklingen og anvendelsen af nye koncepter såsom forsigtighedsprincippet og økosystemstrategien.
Such awareness is expressed both in legal instruments (such as Article 6 of the EC Treaty, the habitats directive, the Biodiversity Convention, etc.) and through the development and application of new concepts such as the precautionary approach or the ecosystem approach.