natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne opfattelse udviklede sig hurtigt, efterhånden som Domstolen indførte en kontrol med respekten for de grundlæggende rettigheder i sin retspraksis.
As European integration has progressed, the European Union has gradually widened its field of action, reflecting the determination of the Member States to act as one in areas which until now have been a strictly nation al preserve (e.g. internal security or the fight against racism and xenophobia).
Domstolen har været optaget af at sikre denne respekt fra fællesskabsinstitutionerne og medlems staterne, når de handlede inden for det fællesskabsretlige område.
The situation changed rapidly as the Court of Justice, in the judgments it handed down, began to monitor the respect shown for fundamental rights by the Community institutions and the Member States whenever they took action within the areas covered by Community law.
Domstolens retspraksis har således anerkendt sådanne ret tigheder som ejendomsretten og retten til fri udøvelse af erhvervsaktivitet, der er væsentlige for, at det indre marked fungerer godt.
The Court recognised, for example, the right to property and the free dom to engage in economic activity, which are essential to the smooth operation of the internal market.
Domstolen har truffet afgørelse om, at de grundlæggende rettigheder er omfattet af de generelle principper i fællesskabsretten, og at de støtter sig på to kilder:
The Court held that fundamental rights ranked as general principles of Community law and that they were based on:
Frihed, sikkerhed oc retfærdighed
Freedom, security and justice
europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder, og således som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner.
Principles ty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, principles which are common to the Member States.
Indvirkningen af denne artikel blev imidlertid begrænset af den tid ligere artikel L (artikel 46 efter den ændre de nummerering), der fastslog, at Domstolens kompetence ikke udstrakte sig til denne artikel.
At the same time, the new Treaty acknowledges that these principles may be infringed by a Member State and lays down the procedure which the Union should follow in dealing with the Member State con cerned.
Eftersom detjo er Domstolens opgave at værne om lov og ret ved fortolkningen og anvendelsen af traktaten, så indtog de grundlæggende rettigheder fortsat en begrænset plads.
The Treaty of Amsterdam clarifies Article 6 (ex Article F) of the Treaty on European Union (which will become Article 6 once renumbered as provided by the Treaty of Amsterdam) by stating unequivocally that the Union is founded on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, principles which are common to the Member States.
illustrerer medlemsstaternes vilje til at udføre fælles aktioner inden for områder, der hidtil har været strengt nationale (for eksempel den indre sikkerhed eller bekæmpelse af racisme og fremmedhad).
It also amends the preamble to the EU Treaty, confirming the Member States' attachment to fundamental social rights as defined in the European Social Charter of 1961 and the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers of 1989.
Amsterdamtraktaten imødekommer denne nødvendighed.
The government of the Member State in question is first invited to submit its observations.
Amsterdamtraktaten garanterer anvendelsen af artikel 6, stk. 2 ved at ændre artikel 46 i traktaten.
However, under former Article L (now renumbered Article 46) the powers of the Court of Justice did not extend to Article F, so limiting its impact.
Domstolen har således kompetence, hvis det skulle ske, at institutionerne ikke overholder menneskerettighederne. hederne.
Since ensuring respect for the law in the interpretation and application of the Treaty is the Court's task, the scope of fundamental rights was correspondingly reduced.
En medlemsstats overtrædelse af de principper, som Unionen bygger på
Suspension of the Member State concerned
Amsterdamtraktaten fastslår, at Unionen bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, som medlemssta terne har til fælles.
Once a serious and persistent breach has been established, the Council may (but need not necessarily) suspend some of the Member State's rights under the Treaty.
Parallelt hermed forud ser den nye traktat hypotesen om en med lemsstats overtrædelse af disse principper og fastslår de skridt, som Unionen i så tilfælde skal tage over for den pågældende medlemsstat.
However, the country remains bound by its obligations. The suspension of rights might, for instance, involve withdrawing the Member State's voting rights in the Council.
Inden Amsterdamtraktatens ikrafttræden understregede artikel F, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Union respekten for rettighederne, således som de garanteres ved den
At this second stage, the Council acts by a qualified majority, disregarding the votes of the Member State concerned.
Der skal foreligge en samstemmende udtalelse fra Europa-Parla- l-rihed. sikkerhed og retfærdmhed
I reedoni security and justice
Bekæmpelse af forskelsbehandling mentet, der træffer beslutning med et flertal på totredjedele af de afgivne stemmer, og med flertallet af medlemmerne af Parlamentet.
If there is a change in the situation that led to a Member State's suspension, the Council can decide to vary or revoke the measures taken.
Desuden opfordres den pågældende medlemsstat til at fremsætte sine bemærkninger. ninger.
The Intergovernmental Conference that drew up the Treaty of Amsterdam sought to offer an even stronger guarantee by including a declaration in the Final Act, stating that the Community institutions must take account of the needs of persons with a disability when adopting measures to approximate Member States' legislation.
Det forhindrer ikke enstemmighed, at en medlemsstat afholder sig fra at stemme, når Rådet fastslår en overtrædelse.
When taking such a decision, the Council acts by a qualified majority, disregarding the votes of the Member State concerned.
I artikel 12 (tidl. artikel 6) i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab fastslås det, at al forskelsbehandling, der udøves på grundlag af nationalitet, er for budt.
Article 12 (ex Article 6) of the EC Treaty provides that any discrimination on the grounds of nationality is prohibited.
Parallelt hermed understreger artikel 141 (tidl. artikel 119) princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder, men kun hvad angår lige løn.
At the same time, Article 141 (ex Article 119) lays down the principle of non-discrimination between men and women, though only as far as equal pay is concerned.
Suspension af den pågældende medlemsstats rettigheder
The Treaty of Amsterdam restates the principle of non-discrimination in stronger terms, adding two new provisions to the EC Treaty.
Amsterdamtraktaten bestræber sig på at styrke princippet om ikke-forskelsbehand-ling ved at tilføje to bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. lesskab.
Article 3 lists the various measures which the Community should take to carry out the tasks specified in Article 2.
Den nye artikel 13
The new Article 13
Efter at have konstateret en grov og vedvarende overtrædelse kan Rådet (men skal ikke nødvendigvis) suspendere visse af de rettigheder, der følger af anvendelsen af denne traktat på den pågældende medlems stat.
The Treaty of Amsterdam extends these two Articles to include equality between men and women, which previously figured only in Article 141 (ex Article 119) of the EC Treaty (more restricted in scope since it relates only to equal pay).
Denne artikel er et supplement til artikel 12, der allerede nævner forskelsbehandling på grundlag af nationalitet.
This Article complements Article 12. which prohibits discrimination on grounds of nationality.
Den nye artikel fastslår, at Rådet kan træffe de nødvendige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.
The new Article enables the Council to take appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Når Rådet træffer beslutning med hjemmel i artikel 13, sker det med enstemmighed på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet.
When the Council acts on the basis of Article 13, it does so unanimously on a proposal from the Commission and after consult ing the European Parliament.
Erklæringen vedrørende handicappede
Declaration regarding persons with a disability
Den nye artikel 13 nævner bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af handicap.
The new Article 13 provides for measures to combat discrimination based on disability.
Dette sker med kvalificeret flertal uden at tage den pågældende medlemsstats stemme i betragtning.
A new paragraph has been added, reading as follows:
Frihed. sikkerhed Oi > retfærdighed Page 17
Page 17
uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.«
'In all the other activities referred to in this Article, the Community shall aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women.' terns on a European scale.
Den nye artikel 286
The new Article 286
Denne artikel opdeles i to stykker, der hen holdsvis fastsætter, at:
This Article will consist of two paragraphs which will provide respectively that:
Fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder er blevet indføjet i opregningen af de mål, som Fællesskabet sætter sig.
The main Community measure in this area is the 1995 directive on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data.
• der fra 1999 gælder fællesskabsretsakter om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling og fri udveksling af personoplysninger for fællesskabsinstitutioner og organer
• from 1 January 1999, Community acts on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and the free movement of such data apply to the Community institutions and bodies;
»I alle de aktiviteter, der er nævnt i denne artikel, tilstræber Fællesskabet at fjerne
The free movement of persons necessarily entails the establishment ofinformation sys-
• før den fastsatte dato i 1999 opretter Rådet en uafhængig kontrolinstans, der skal have ansvaret for at overvåge gen nemførelsen af de nævnte fællesskabs retsakter i Fællesskabets institutioner og organer.
• before 1 January 1999, the Council is to establish an independent supervisory body responsible for monitoring the application of those Community acts to Community institutions and bodies.
Frihed, sikkerhed ou retfærdighed
Freedom, security and justice
Gradvis etablering af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed
The gradual establishment of an area of freedom, security and justice
Indledning bevægelighed for personer« i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
Introduction establishing the European Community.
Kontrollen ved de ydre grænser, asyl, ind vandring og civilretligt samarbejde hen hører nu under første søjle og er et fælles skabsanliggende.
Controls on external borders, asylum, immigration and judicial cooperation on civil matters all now come under the first pillar and are governed by the Community method.
Denne »gøren forskellige områder til fællesskabsanliggender« vil finde sted gradvist, efterhånden som Rådet for Den Europæiske Union, træffer afgørelse herom, dog senest fem år efter den nye traktats ikrafttræden.
The incorporation of these areas into the Community, however, will be a gradual process dictated by the speed at which the Council of the European Union takes the decisions, to be completed by the latest five years after the entry into force of the new treaty.
Kun politisamarbejdet og det strafferetlige samarbejde forbliver under tredje søjle, hvortil den nye traktat tilføjer forebyggelse og bekæmpelse af racisme og fremmedhad.
Only police and judicial cooperation in criminal matters remains under the third pillar, to which the new Treaty adds preventing and combating of racism and xenophobia.
I mere end 20 år har medlemsstaterne forenet deres kræfter i bekæmpelsen af sådanne internationale fænomener som terrorisme, ulovlig narkotikahandel og ulovlig indvandring.
For more than 20 years now the Member States have joined forces to combat international phenomena such as terrorism, drug trafficking or illegal immigration.
Da den frie bevægelighed for personer blev anerkendt som et af de væsentligste elementer i det indre marked i 1986, var det te uformelle samarbejde mellem medlems staternes regeringer ikke længere tilstrækkeligt i kampen mod internationaliseringen af de kriminelle netværk og til at imødekomme de europæiske borgeres behov for sikkerhed.
By 1986, however, when freedom of movement for people was recognised as a key element of the internal market, it was clear that this type of informal cooperation between the Member States' governments was no longer adequate to combat the international spread of crime networks or satisfy the public's need for security in Europe.
Det blev derfor besluttet at integrere samarbejdet om retlige og indre anlig gender i Maastricht-traktaten, således at det bliver en reel EU-politik.
It was therefore decided to incorporate cooperation on justice and home affairs into the Maastricht Treaty so as to make it a fully-fledged poli cy of the European Union.
Med denne udvikling i institutionernes opgaver følger nye former for beslutningstagning, der skal gøre det muligt at vedtage flere og mere effektive foranstaltninger, der resulterer i et snævrere samarbejde mellem medlemsstaterne.
These institutional developments bring in new types of decision taking, which should make it possible to adopt more — and more effective - - measures, leading to closer cooperation between Member States.
Baggrund
Historical background
Samarbejdets oprindelse
The beginnings of cooperation (1975-85)
Der er blevet knyttet en mellemstatslig søjle til fællesskabssøjlen, og der er skabt helt nye retsinstrumenter.
An intergovernmental pillar has been grafted onto the Community pillar and legal instruments of a new kind have been created.
Dette samarbejde, der blev etableret ved ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union i 1993, blev ikke fundet særlig tilfredsstillende hverken i dets måde at fungere på eller ved dets resultater.
Cooperation on these lines was set up following the entry into force of the Treaty on European Union in 1993 but has not been seen as very satisfactory in terms either of how it works or of the results it has pro duced.
Derfor gav revisionen af traktaten om Den Europæiske Union anledning til en række væsentlige ændringer i beslutningsproces sen.
So the revision of the EU Treaty has brought in some major changes in the deci sion-making process.
Med henblik på at etablere et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed indfører Amsterdamtraktaten et nyt afsnit med over skriften »Visum, asyl, indvandring og andre politikker i forbindelse med den frie
To create an area for freedom, security and justice, the Treaty of Amsterdam will introduce a new title headed 'Visas, asylum, immigration and other policies related to free movement of persons' into the Treaty
Fra 1975 blev der gradvist etableret et regeringssamarbejde inden for områderne ind vandring, asylret og politi- og retligt samar bejde. Det første eksempel var Trevi-grup-pen, hvor indenrigsministrene samledes med henblik på at bekæmpe terrorisme og koordinere politisamarbejdet inden for det te område i Fællesskabet. Gruppen skulle
From 1975 onwards intergovernmental cooperation was gradually established in the fields of immigration, the right of asylum and police and judicial cooperation.
behandle spørgsmål som lov og orden og terrorisme og etablerede i sit regi forskellige arbejdsgrupper og -undergrupper.
The Ministers in the Group discussed questions relating to law and order and terrorism, and various work ing parties and subparties were set up under its auspices.
De europæiske institutioner var dengang udelukket fra denne proces, der fulgte de mellemstatslige spilleregler.
The European institutions were at the time excluded from this process, which was conducted on an intergovernmental basis.
Fra den europæiske fælles akt til Maastricht-traktaten (1986-1992) pålagde Det Europæiske Råd ved dets møde på Rhodos i 1988 den mellemstatslige koordinationsgruppe for »den frie bevægelighed for personer« at foreslå foranstaltninger, der ville gøre det muligt at forene fri bevægelighed for personer og sikkerhed, når kontrollen ved de indre grænser blev ophævet.
Paper of 1985, justice and home affairs con tinued to be largely matters for intergovernmental cooperation. In 1988, for example, the intergovernmental coordinators' group on the free movement of persons was instructed by the Rhodes European Council to propose measures for linking the free movement of persons and security together once controls at the internal borders had been abolished.
Denne gruppe foreslog i 1989 et arbejdsprogram (»Palma-dokumentet«), der slog til lyd for en mere koordineret tilgang til de forskellige aspekter for samarbejde om retlige og indre anliggender.
In 1989 this group put for ward a proposal for a work programme (the Palma document) advocating a more coordinated approach to the different aspects of cooperation on justice and home affairs.
De forskellige arbejdsgrupper, der var blevet nedsat i årenes løb, arbejdede nemlig hver for sig og udarbejdede hver deres egne rapporter til ministre, der forsamledes med forskellige sammensætninger.
The fact was that the various working parties set up over the years were working separately and drafting their reports for ministers sitting in different combinations.
Desuden kunne Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter ikke udøve nogen kontrol over de aktioner, der blev besluttet inden for disse rammer som følge af dette samar bejdes art.
What is more, the European Parliament and the national parliaments were unable to exercise any control over the measures taken in that context, owing to the very nature of the cooperation itself.
De instrumenter, der blev anvendt, svarede til dem, der traditionelt blev anvendt i mellemstatslige sammenhænge: dels konventioner, dels resolutioner, konklusioner og henstillinger.
The instruments used were those appropriate to a traditional intergovernmental approach: on the one hand, conventions, and, on the other, the drawing up of resolutions, conclusions and recommendations.
Disse retsakter, der var klassiske folkeretlige instrumenter, blev til uden for rammerne af Rådet for Den Europæiske Union.
These acts, the classic instruments of inter national law, were adopted outside the Council of the European Union.
Blandt disse kan nævnes Dublin konventionen fra 1990 om fastsættelsen af den ansvarlige stat for behandling af en asylansøgning fremsat i en af Fællesskabets medlemsstater og London-resolutionerne ligeledes vedrørende asyl.
They include the 1990 Dublin Convention determining the State responsible for examining applications for asylum lodged in one of the Member States of the European Communi ties, and the London resolutions also relating to asylum.
Den europæiske fælles akt, der blev indgået i 1986, udgjorde et vendepunkt i dette samarbejde, der indtil da var foregået med meget lidt åbenhed både over for borgerne og over for fællesskabsinstitutionerne.
The Single European Act concluded in 1986 was a turning point in this process of co operation, which up until that point had functioned in a far from transparent way as regards the public and the Community institutions.
En ny artikel 8 A definerede den frie bevægelighed for personer som et af de fire væsentligste elementer i forbindelse med etableringen af det indre marked og fik udtrykkeligt dette område til at overgå til at blive et fællesskabsanliggende.
A new Article 8a defines the free movement of persons as one of the four main constituent elements of the single market and explicitly brings that field with in the Community's sphere of jurisdiction.
De nye arbejdsgrupper, der blev nedsat efter undertegnelsen af den europæiske fælles akt, tog hensyn til denne udvikling og omfattede fremover observatører fra Kommissionen.
The new working parties set up after the signing of the Single Act took account of this development and from that point on included observers from the Commission.
Desuden etablere de ad hoc-gruppen for »indvandring«, der fra 1986 forsamlede ministre med ansvar for indvandring, såvel som Den Europæiske Komité til Narkotikabekæmpelse (CELAD) deres sekretariat i tilknytning til Sekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union.
In addition, the ad hoc working party on immigration, which has since 1986 consist ed of the ministers responsible for immigration, and CELAD, the European Committee to Combat Drugs, set up their secretariats with the secretariat of the Council of the European Union.
Andre grupper blev nedsat, såsom GAM (Gruppen for Gensidig Assistance), der beskæftigede sig med toldspørgsmål.
Other working parties were set up, such as the Mutual Assistance Group or GAM, which is responsible for customs matters.
Desuden holdt et Råd bestående af medlemssta ternes justitsministre regelmæssige møder.
A Council consisting of the Member States' Ministers of Justice used to hold regular meetings.
Fra dette tidspunkt behandlede det civil- og strafferetligt samarbejde såvel som visse spørgsmål, der henhørte under det europæiske politiske samarbejde.
From that time onwards it used to deal with judicial cooperation in criminal and civil matters and certain questions falling within the sphere of European political cooperation.
Til trods for de henstillinger om fri bevægelighed for personer, der var indeholdt i Kom missionens hvidbog fra 1985, henhørte de retlige og indre anliggender fortsat mere eller mindre under regeringssamarbejdet. Derfor
Despite the recommendations on free move ment of persons in the Commission's White
Mere bindende tekster blev i løbet af 1980'erne indgået af en række medlemssta ter: Schengenaftalen i 1985, konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen i 1990, der indførte nye operationelle strukturer med henblik på blandt andet at sikre samarbejdet mellem politi- og toldmyndigheder (Schengen-informationssystemet — SIS). Det blev da anset for nødvendigt at integrere det uigennemsigtige system med arbejdsgrupper i en sammenhængende
Instruments of a more binding type were adopted by some other Member States during the 1980s. These were the 1985 Schengen Agreement and the 1990 Schengen implementing convention, which set up new operational structures to ensure cooperation between police forces and customs authorities (through the Schengen Information Sys- l-'reedom, security and justice
ambitioner, mere effektive og demokratiske metoder, og med institutioner, hvis rolle er mere afbalanceret.
The aspirations are wider and more specific and the methods more effective and democratic, while the institutions have been given a more balanced role to play.
Det drejede sig ikke blot om at sik re større effektivitet i de aktioner, der blev besluttet af medlemsstaterne inden for området retlige og indre anliggender, men også om at koordinere arbejdet i alle disse organer og undgå dobbeltarbejde.
It then became clear that the far from open system of consultation groups needed to be incorporated into a comprehensive structure: not only to make sure that the measures adopted by the Member States in relation to justice and home affairs were more effective but also to coordinate the work of all these bodies and avoid duplication. tion.
Hvordan anvendes afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab?
How Title IV of the EC Treaty works
Afsnit IV omfatter følgende områder:
Title IV encompasses the following areas: • free movement of persons; • checks at external borders;
Institutionaliseringen af et samarbejde om retlige og indre anliggender: afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union (1992-1998)
Institutionalising cooperation in the fields of justice and home affairs: Title VI of the Treaty on European Union (1992-98)