natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Afsnittet indeholder også anbefalinger til. hvorledes udfordringerne ved udvidelsen bedst kan tages op. og forslag til en ny finansiel ramme for perioden 20002006. — Det andet afsnit indeholder forslag til en styrkel førtiltrædelsesstrategi omfattende to nye komponenter: tiltrædelsespartnerskabet og ansøgerlandenes udstrakte deltagelse i fællesskabsprogrammerne og i mekanismerne til gennemførelse af den gældende fællesskabsret. — Det tredje afsnit indeholder en konsekvensundersogel.se af. hvilke virkninger udvidelsen vil få for EU's politikker.
- tains recommendations on how to face the challen-ee of enlargement in the best possible conditionsand proposes putting in place a ner." financial framework for the period 2000-06;the second proposes a reinforced pre-accession strategy, incorporating two new elements: the partnership fbr accession and extended participation of the applicant countries in Community programmes and the mechanisms for applying the Community acquis; the third consists of a study on the impact of the eff,ects of enlargement on European Union policies.
Denne prioritering er blevet udmøntet i en snes lovforslag, som Europa-Kommissionen har fremsat i 1998.
These priorities were fleshed out in some 20 legislative proposals put forward by the European Commission in 1998.
Det Europæiske Råd i Berlin nåede frem til en global politisk aftale om denne lovgivningspakke i marts 1999. hvilket gjorde det muligt at få foranstaltningerne endeligt vedtaget inden årets udgang. Der er tale om lovgivning vedrørende perioden 2000-2006 inden for følgende fire nært forbundne områder:
The Berlin European Council reached an overall political agreement on the legislative packa-ee in 1999 with the result that the measures were adopted the same year.
— reformen af den fælles landbrugspolitik — strukturpolitikre formen — fortiltrædelsesinstrumenterne — den finansielle ramme.
1sf6ffn of the common a_ericultural policy;reform of the structural policy;pre-accession instruments;financial framework.
Amsterdamtraktaten er resultatet af den regeringskonference, der startede den 29. marts 1996 med Del Europæiske Råd i Torino.
The question of animal welfare was first addressed in a declaration attached to the Treaty establishingthe European Community on the occasion of the Intergovernmental Conference on political union(1991-92).
Traktaten blev vedlaget af Det Europæiske Råd i Amsterdam (den 16. og 17.
The institutions have since then been required to take animal welfare into account whendrafiin-s and implementin-q Community legislation in the fields of the common agricultural policy, transport, the internal market and research.
juni 1997) og underskrevet af de 15 medlemsstaters udenrigsministre den 2. oktober 1997.
A protocol laying down the obligations of the Community institutions and the Member States relatingto animals was annexed to the EC Treaty by the Treaty of Amsterdam.
Juridisk set ændrer Amsterdamtraktaten en række af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Union (Maastricht-traktaten), i traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber og et par hermed forbundne retsakter.
Europe's economic and political stability is a magnet for many European countries, which have the rightto apply to become members of fhe European Union (Article 49 of the EU Treaty, former$ Article O).
EU's økonomiske og politiske stabilitet virker som en magnet på de mange europæiske lande, der kan ansøge om at blive medlem af Den Europæiske Union (artikel 49. tidligere artikel O. i traktaten om Den Europæiske Union).
Turkey: application received on 14 April 1987;Cyprus: 3 July 1990;Malta: 16 July 1990;Hungary: 31 March 1994;Poland: 5 April 1994;
I december 1997 besluttede Det Europæiske Råd i Luxembourg at indlede forhandlingerne med følgende seks lande i 1998: Cypern. Estland, Ungarn. Polen.
Estonia: 24 November 1995;Lithuania: 8 December 1995;Bulgaria: 14 December 1995;
Tjekkiet og Slovenien.
Slovenia: 10 June 1996.
Disse seks lande udgør »første bølge« al'ansøgerlande. Anden bølge kommer til at omfatte Bulgarien. Letland. Litauen. Rumænien og Slovakiet.
In December 1997, the Luxembourg European Council decided to open negotiations in 1998 with sixcountries: Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Poland, and Slovenia.
Hvornår forhandlingerne indledes med disse lande, afhænger af deres politiske og økonomiske udvikling.
Opening negotiations with these applicants will depend on theirpolitical and economic progress.
Malta har. efter at dets ansøgning har været stillet i bero i to år fra 1996 til 1998. meddelt, at det har til hensigt at genopsøge forhandlingsbordet.
After two years, during which its application was put on ice (1996 to 1998), Malta has indicated thatit intends to return to the negotiating table.
For Tyrkiets vedkommende har Det Europæiske Råd i Luxembourg konkluderet, at de politiske og økonomiske betingelser for at indlede tiltrædelsesforhandlinger endnu ikke er opfyldt, og at den strategi, der er indledt for at forberede Tyrkiet til medlemskab, skal videreføres.
European Council concluded that the political and economic conditions allowing accession negotiations to be envisaged were not yet satisfied, and that the European strategy to prepare Turkey for accession should be continued
Hvert år afholdes der en Europakonference med deltagelse af ansøgerlandene i første bølge.
A European Conference brings the first- and second-wave applicant countries together every year.
Det skal bemærkes, at Schweiz, Liechtenstein og Norge også har søgt om medlemskab af Den Europæiske Union.
For the record it should be remembered that Switzerland, Liechtenstein and Norway also all appliedfor membership of the European Union at various times.
Men Norge har to gange efter en folkeafstemning sagt nej tak til at blive medlem, nemlig i 1972 og igen i 1994.
However, Norway twice rejected accession following referenda in 1972 and 1994, while the applications by Switzerland and Liechtenstein ivereshelved after Switzerland decided by a referendum in 1992 not to join the European Economic Area.
Ansøgningerne fra Schweiz og Liechtenstein blev stillet i bero efter en folkeafstemning i 1992, hvor Schweiz besluttede ikke at deltage i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
An essential part of this architecture was established by the Treaty on European Union, which formedthree pillars: the European Community (first pillar), the common foreign and security policy (second pillar) and cooperation in the fields of justice and home affairs (third pillar). Matters falling within the
Arbejdsmarkedets parter
Area of freedom, security and iustice
Europa-Kommissionen har pligt til at konsultere arbejdsmarkedets parter, når den fremlægger forslag inden for området.
Theprogressmadesince l993asaresultof cooperationinthefieldsofjusticeandhomeaffairsledto more ambitious objectives being enshrined in the Treaty of Amsterdam.
Denne sociale dialog med arbejdsmarkedets parter foregår via de tre vigtigste organisationer med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på EU-niveau, nemlig:
It was decided to establish anarea of freedom, security and justice, the aim being to ensure genuine freedom of movement for individuals on the territory of the European Union and more effective action against organised crime and fiaud.
— Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) — Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (Unice) — Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder (CEEP).
Matters relating to justice and home atfairs used to be dealt with solely under the intergovernmentalrules laid down in Title VI of the EU Treaty (the third pillar). With the entry into force of the Treaty of Amsterdam, these fields have been divided up between the first and third pillars.
Det er altså Kommissionens opgave at fremme høringen al'arbejdsmarkedets parter om nye EU-aktio-ner og om indholdet af forslag, der måtte blive fremsat om EU's social- og arbejdsmarkedspolitik.
Under the first pillar. which is governed by the Community method, a new Title IV has been added tothe EC Treaty ('Visas. asylum. immigration and other policies related to free movement of persons').Meanwhile the new Title VI of the EU Treaty now covers fewer fields, but its objectives are spelledout more clearly, namely to establish close cooperation between police services, customs and judicial authorities.
Allerede med Rom-traktaten fra 1957 blev der oprettet en rådgivende forsamling (Det Økonomiske og Sociale Udvalg eller ØSU) bestående af arbejdsmarkedels parter og de økonomiske interesseorganisationer i Europa med det formål at inddrage disse i arbejdet med at opbygge fællesmarkedet.
The third pillar provisions still include a 'bridge' allowing Member States to transfer areas of competence fiom Title VI to Title IV.
Forsamlingens medlemmer er organiseret i tre grupper, nemlig arbejdsgivere, arbejdstagere og selvstændige erhverv.
The transfer procedure is very complex and has never been applied, but its existence suggests that in time all areas concerning justice and home affairs may be brought within the Community framework.
Den europæiske fælles akt og traktaten om Den Europæiske Union har udvidet de områder, inden for hvilke de øvrige institutioner skal rådspørge forsamlingen i forbindelse med sociale og arbejdsmarkedsrelaterede lovgivningstillag.
If some Member States wish to advance more quickly in certain fields and establish closer cooperation. they may do so within the European Union as specified in the new Article 40 of Title VI, withoutcreating a separate legal system as happened with Schengen.
Artikel 48 i traktaten om Den Europæiske Union
Article 48, EU Treaty
Artikel 48 (tidligere artikel N) i traktaten om Den Europæiske Union giver hjemmel til at afholde en konference mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer med det formål at ændre traktaterne.
Article 4tl (former Article N) of the EU Treaty is the legal base which enables a conference of repre- sentatives of the Member States'
Eventuelle traktatændringer vil træde i kraft, såfremt alle medlemsstater ratificerer dem i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige bestemmelser.
Any subsequent amendments enter into force after being ratified by all the Member States in accordance withtheir respective constitutional requirements.
Artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union
Article 49, EU Treaty
Optagelse af nye medlemsstater i Unionen er omhandlet i artikel 49 (tidligere artikel O) i traktaten om Den Europæiske Union (Maastricht-traktaten).
Accession of new Member States to the European Union is provided for in Article 49 (former Article O) of the EU Treaty.
Afgørelsen om at indlede forhandlingerne træffes al' Rådet med enstemmighed efter høring af Kommissionen og efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet.
The Council must agree unanimously to open negotiations, after consulting the Commission and receiving the assent of the European Parliament.
Betingelserne for optagelse, de eventuelle nødvendige overgangsperioder og ændringer af de traktater.
The conditions of admission, any
Med artikel 36 (tidligere artikel K.4) i traktaten om Den Europæiske Union er der oprettet et koordinationsudvalg bestående af højtstående embedsmænd, hvis opgave det er at forberede Rådets arbejde inden for politisamarbejdet og det civilretlige samarbejde.
transition periods and adjustments to the treaties on which the Union is founded must be the subject ofan agreement between the applicant country and the Member State.
I praksis har udvalget eksisteret siden Det Europæiske Råd på Rhodos i december 1988.
To enter into force, the agreementrequires ratification by all the contracting States in accordance with their respective constitutional requirements.
Associeret medlem af WEU
Article 308, EC Treaty
I Maastricht-erklæringen af 10. december 1991 opfordrer WEU's medlemsstater de europæiske lande, der er medlem af NATO (men ikke af Den Europæiske Union), til at blive associerede medlemmer af WEU. Der er tale om følgende seks lande: Island, Norge, Tyrkiet og siden marts 1999 endvidere Ungarn.
Article 308 of the EC Treaty (former Article 235) reflects the realisation by those who drafted the Treaty of Rome that the powers specifically allocated to the Community (executive powers) might notbe adequate for the purpose of attaining the objectives expressly set by the treaties themselves (competence ratione materiae).
Associeret partner i WEU
Assent procedure
I 1994 besluttede man at gøre de ti central- og østeuropæiske lande, der havde indgået en Europaaftale med Den Europæiske Union, til associerede partnere i WEU.
The assent procedure, whereby the Council must obtain Parliament's assent (absolute majority of itsmembers) before certain important decisions can be taken, was introduced by the Single European Act.Parliament may accept or reject a proposal but cannot amend it.
Da Ungarn, Polen og Tjekkiet er blevet associerede medlemmer af WEU i 1999. er der i øjeblikket syv associerede partnere, nemlig Bulgarien. Rumænien. Slovakiet, Slovenien og de tre baltiske stater.
The assent procedure mainly concems the accession of new Member States and certain internationalagreements.
De associerede partnere kan også stå i lobende forbindelse med WEU's planlægningscelle ved hjælp af en fast kontaktprocedure. og endelig kan de tilslutte sig de beslutninger, medlemsstaterne træffer vedrørende følgende opgaver, der er nedfældet i Petersberg-erklæringen: humanitære aktioner eller evakuering af civilbefolkningen, fredsbevarende aktioner og indsættelse af kampstyrker til krisestyring, herunder aktioner til genoprettelse af freden.
Following the entry into force of the Treaty of Amsterdam, Parliament's assent is also required in theevent of sanctions being imposed on a Member State for a serious and persistent breach of fundamental rights under the new Article 7 of the EU Treaty.
Av-industrien skal overholde flere ind imellem modsatrettede principper, f.eks. konkurrencereglerne (hovedsageligt inden for statsstøtte), de regler, der gælder inden for intellektuel ejendomsret, og principperne for offentlige tjenester. Af disse grunde har EU svært ved at føre en egentlig a\ -politik.
The audiovisual sector must respect various, sometimes contradictory principles such as competitionrules (especially regarding State aid), the rules on intellectual property and the principles of public service.
— sproget som hindring for den frie bevægelighed for programmer — en tung beslutningsproces inden for EU. hvor der normalt kræves enstemmighed — nødvendigheden al' betydelige investeringer for at komme den teknologiske udvikling i forkøbet, hvilket kræver internationale alliancer og/eller koncentrationer.
- - - the need to make considerable investment to anticipate technological developments, which requiresintemational alliances and/or mergers.
Udviklingen al" det digitale tv og af multimedierne samt eksplosionen i efterspørgslen efter program mer til del stigende antal stationer er også store udfordringer for EU og for de europæiske virksomheder i en ekspanderende og jobskabende sektor.
The development of digital television and multimedia, and the explosion of demand for programmesto support the growth in the number of channels are all challenges for the European Community andits businesses in a sector that is constantly growing and creating new jobs.
Til trods for de vanskeligheder, der omtales ovenfor, har EU's indsats på det audiovisuelle område udviklet sig i følgende to retninger:
Despite the difficulties mentioned above, the Community's activity in the audiovisual field has developed in two directions; industrial and legal.
— På det industrielle plan blev der allerede i 1986 vedtaget et direktiv, der skulle sikre en ensretning al' de systemer, medlemsstaterne anvender til tv-spredning via satellit eller kabel. I 1989 blev der
As far as developments in the industry are concerned, a directive was adopted in 1986 to ensure thestandardisation of the systems used in the Member States to broadcast programmes by satellite and
fastsat mål med henblik på udvikling al' højdefinitions-tv, og i 1991 blev der indført én standard for spredning af tjenesteydelser og finansiel støtte til et samarbejdsprogram mellem de berørte virksomheder.
by cable. In 1989. objectives were defined for the development of high-definition television andthen. in 1991, a single standard for broadcasting services and a financial support for a programme of cooperation between the businesses concerned was put in place.
I 1993 blev der vedtaget et støtteprogram til fremme al' formatet 16:9. — På det retlige plan har direktivet »Fjernsyn uden grænser«, der blev vedtaget i 1989 og ændret i 1997. givet en harmoniseret ramme for tv-spredning al' programmer og for fremme al' program mernes frie bevægelighed.
A subsidy programme intended to promote the l6:9 format was adopted in 1993.On the legal front. the Television without Frontiers Directive, adopted in 1989 and amended in
Direktivet lagde grunden til produktions- og distributionsstøtte til europæiske audiovisuelle programmer og indførte fælles regler for reklame, sponsorering, beskyttelse af mindreårige og retten til berigtigelse.
1997. provided a harmonised framework fbr the broadcasting of television programmes and facili- tating their tiee movement.
Det indførte endvidere en forpligtelse for tv-slalio-nerne til. i det omfang det er muligt, at reservere over halvdelen af deres antennetid til europæiske værker.
It established bases to support the production and distribution of European audiovisual prosrammes. introduced common rules on advertising, sponsorship, protection of minors and the ri_eht of reply. and introduced the requirement tbr TV channels to reserve,whenever possible. more than half of their transmission time for European works.
Endvidere sigter Media-programmet (handlingsprogram til fordel for den audiovisuelle industri i EF), der blev indført i 1991. mod at støtte uddannelsen af fagfolk i den europæiske av-industri og at fremme udviklingen og distributionen af europæiske audiovisuelle værker. Media II ( 1996-2000) harel budget pã 310 mio. EUR.
Furthermore. since 199 I the MEDIA pl'ogramme (measures to promote the development of the audiovisual industry) has been supportin,c trainin-e schemes for professionals in the European audiovisualindustry and promotin-e the development and distribution of European audiovisual works. MEDIA II
Amsterdamtraktaten knytter en protokol om medlemsstaternes offentlige tv-/radiospredningssystem til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EF-traktaten). hvori medlemsstaternes rolle i forhold til de offentlige tv-stationer præciseres: De kan fortsat finansiere deres offentlige tjeneste, i det omfang tv-/radiospredningsorganet fungerer som offentlig tjenesteudbyder, og hvor finansieringen heraf hverken ændrer programudvekslingen eller konkurrencen i sektoren.
The Treaty of Amsterdam has added a protocol on the public broadcasting system in the Member Statesto the EC Treaty. The role of the Member States as regards public channels is made clear: they maycontinue to finance public service broadcasting as lon-e as the broadcastin-e organisation fulfils a public service remit and its tunding does not unfairly aft-ect either trade or competition in the sector.
Men i takt med integrationsprocessens udvikling er legitimitetsspørgsmålet blevet stadig mere påtrængende.
All the Union's revenue and expenditure is entered in the Community budget on the basis of the annual fbrecasts.
Derfor tog Maastricht-traktaten også hul på problemet med at få indarbejdet princippet om demokratisk legitimitet i det institutionelle system ved at styrke Europa-Parlamentets beføjelser i forbindelse med godkendelse af og kontrol med Kommissionen.
The operational expenditure involved in implementing Titles V and VI of the EU Treatymay. however. constitute an exception to this rule by being charged to the Member States. In 1998 the
Til trods for de fremskridt, der er gjort med Maastricht-traktaten, er fordelingen al' den lovgivende magt mellem Rådet og Parlamentet dog fortsat ulige, og ratificeringen af traktaten i medlemsstaterne har afsløret en mangel på balance mellem den eksisterende statslige legitimitet og den demokratiske legitimitet, som den offentlige mening forventer.
The Cornmunity budget is based on several principles. includin-e: unity (all the revenue and expenditure is brought together in a single document);annuality (bud-set operations relate lo a given budget year):equilibriurn (expenditure must not exceed revenue).
I forbindelse med reformen af institutionerne søger Amsterdamtraktaten at genskabe balancen mellem de institutioner, der har disse to former for legitimitet, for dermed at opnå en mere demokratisk magt fordeling og bringe EU-borgerne og de nationale parlamenter nærmere beslutningsprocessen, bl.a. gen nem en bedre information.
The nature of the expenditure determines which of the two institutions has the final say, depending on whether the expenditure is compulsory or not.However. quite apart from the classification of expenditure and the ensuing power-sharing, it should beremembered that it is the European Parliament that finally adopts or rejects the budget in its entirety.
Blandt de ændringer, der indføres med Amsterdam-traktaten, bemærkes:
Since l993. the budget has been the subject of an interinstitutional agreement between Parliament, the
— en mere generel anvendelse af den fælles beslutningsprocedure kombineret med en udvidelse al' Europa-Parlamentets lovgivningsbeføjelser
In 1998,the Commission presented a plan to renew the 1993 interinstitutional agreement in the light of experience gained in implementing it and to consolidate all the joint declarations and interinstitutional agreements on the budset concluded since 1982.
— en styrkelse af Kommissionens legitimitet over for Europa-Parlamentet og medlemsstaterne ved hjælp af' en reform al' betingelserne for, hvordan formanden for Kommissionen udnævnes, og en styrkelse af hans rolle.
As part of the reforms proposed by the Commission in July 1997 in 'Agenda 2000', a new financial per- spective will be adopted of the budget between 20ffi and 2006.
Bekæmpelse af organiseret international kriminalitet og hvidvaskning af penge
Citizenship of the European Union
Bekæmpelsen al'den organiserede internationale kriminalitet og af hvidvaskningen af penge har været henlagt under Europols Narkotikaenhed, der står for udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne med del formål at forbedre politi- og toldsamarbejdet.
Citizenship of the Union is dependent on holding the nationality of one of the Member States. In other words, anyone who is a national of a Member State is considered to be a citizen of the Union.
Fra den I. oktober 1998 har Den nye Europæiske Politienhed, Europol, imidlertid overtaget beføjelserne fra Narkotikaenheden, der blot var blevet oprettet som en midlertidig løsning i 1994, medens man ventede på. at Europol-konventionen skulle træde i kraft.
In addition to the rights and duties laid down in the Treaty establishing the European Community, Union citizenship confers four special rights: freedom to move and take up residence anywhere in the Union;the right to vote and stand in local govemment and European Parliament elections in the country of
Bekæmpelsen af den internationale kriminalitet er indsat i det nye afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, hvilket giver medlemsstaterne mulighed for at gøre andet og mere end blot at udveksle oplysninger.
- diplomatic and consular protection from the authorities of any Member State where the country ofwhich a person is a national is not represented in a non-Union country;the right of petition and appeal to the European Ombudsman.
Under Del Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997 gav medlemsstaternes politiske vilje til at bekæmpe den organiserede kriminalitet sig udslag i vedtagelse af et handlingsprogram, hvori EU's prioriteringer på området fastlagdes.
The infroduction of the notion of Union citizenship does not, of course, replace national citizenship: it isin addition to it.
Endvidere er der den 28. maj 1998 indgået en førtiltrædelsespagt vedrørende organiseret kriminalitet med ansøgerlandene.
This gives the ordinary citizen a deeper and more tangible sense of belonging to the Union.
Bekæmpelse af racisme og fremmedhad
Civil protection, energy and tourism