natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er allerede konstateret adskillige virkninger: Træerne springer tidligere ud, forlængelse af vindyrkningssæsonen og ændringer af andre naturlige plantecyklusser.
Numerous effects are already observed: advances in tree flowering periods, lengthening of the vine growing season, and changes in other natural plant cycles.
Ændringer af landbrugets aktivitetskalender (såning, høst mv.) antyder, at landmændene allerede er i ved at tilpasse sig de nye klimaforhold.
Changes in the calendar of farm operations (sowing, harvesting etc) suggest that farmers are already adapting to new climate conditions.
Der er betydelige regionale forskelle i de forventede klimatiske forhold, men i løbet af det 21. århundrede kan de forudsagte påvirkninger samlet beskrives som mildere og vådere vintre, varmere og tørrere somre samt hyppigere tilfælde af ekstremt vejr.
There are significant regional variations in the expected climatic conditions but, over the 21st Century, predicted impacts can be summarised as milder and wetter winters, hotter and drier summers, and more frequent and intense weather events.
De alvorligste følger af vejrændringerne vil muligvis ikke være mærkbare før 2050, men man kan forvente at der opstår betydelige skadevirkninger tidligere som følge af ekstremt vejr, såsom hyppigere og længerevarende varmebølger, tørker og oversvømmelser.
The most severe consequences of changes in weather variables may not be felt until 2050 but significant adverse impacts are expected earlier from extreme weather events, such as more frequent and prolonged heat waves, droughts and floods.
Figur 7: Anslåede virkninger af klimaændringerne i forskellige EU-regioner klimazoner
Figure 7: Projected impacts from climate change in different EU regions
Specifikke risici, som landbruget står over for De fleste af påvirkningerne på landbruget som følge af klimaændringer sker gennem vand.
Specific risks faced by agriculture Most of the impacts of climate change on agriculture come through water.
Vandmanglen vil have en stor indflydelse på landbrugsproduktionen og de europæiske landskaber.
Water shortages will have a major impact on agricultural production and European landscapes.
Mange områder, især i de sydlige medlemslande, har foretaget kunstvanding i århundreder som en del af landbrugsproduktionen. De vil blive nødt til at tage deres kunstvandingsmetoder op til fornyet overvejelse.
Many areas, notably in southern EU countries, have practised irrigation for hundreds of years as part of their farming tradition – they will need to review irrigation techniques.
Landbruget skal også forbedre brugseffektiviteten af vand og reducere vandspildet.
Agriculture must also improve its water use efficiency and reduce water losses.
vandstand have/søerstorme, oversvømmelservarmere og tørrere somrevækstsæsonerafgrødepotentialeskadedyrpermafrost tø vinterregn (oversvømmelser)havets vandstandvarmere og, tørrere somreafgrødeudbytter, område
sea/lake levelsstorms, floodshotter and drier summersgrowing seasonscrop potentialpests permafrost thaw winter rainfall (floods)sea levelshotter and drier summerscrop yields, range
Påvirkningerne af klimaændringen
Effects of climate change
Sandsynlighed Næsten sikkert (over 99 %)
Likelihood Virtuaily certain (over 99%) %) winter rainfall (floods)summer rainfalldrought riskssoil erosion riskgrowing season lengthcrop yields and range
Fænomen Varmere dage. Mindre kolde dage/nætter Varmere perioder og hedebølger
Phenomenon Warmer days less cold days/nights More warm spells and heatwaves
Meget sandsynligt (over 90 %) vinterregn (oversvømmelser)sommerregn risiko for tørke risiko for jordskredvækstsæsonens længdeafgrødeudbytter og område temperatur årlig regn, vand til rådighed tørkerisiko, varmebelastning afgrødeudbytter egnede dyrkningsområder
Very likely (over 90%) %) temperatureannual rainfall, water availabilitydrought risk,heat stresscrop yieldssuitable crops
Sandsynligt (over 66 %)
Likely (over 66%) %)
Få forbindelse med smagbanden: ec.europa.eu/tasty-bunch
Connecting with the Tasty Bunch: ec.europa.eu/tasty-bunch
Smagsbandekampagnen: Spis det, drik det og bevæg dig!
The Tasty Bunch Campaign: Eat it, Drink it, Move it!
Spis det, drik det og bevæg dig …Besøg det!
Eat it, Drink it, Move it…Visit it!
Check smagsbandewebsiden for at finde ud af mere om kampagnen og dens roadshow.
Check the Tasty Bunch website to nd out more about the campaign and its roadshow.
Der vil være online spil, og priser du kan vinde, og du kan lære alt hvad du har brug for til at træffe smarte valg af den mad du spiser.
There will be online games and prizes to win and you’ll be learning all you need to make smart choices about the food you eat.
I ‘idekasse’ afsnittet vil du finde meget undervisningsmateriale, tips til forældre og meget mere.
In the ‘toolbox’ section you’ll nd plenty of teaching material, tips for parents and much more.
Læs smagsbandefortællingerne!
Read the Tasty Bunch food stories!
Kampagnens 14 morsomme figurer vil vise dig hvorfor frugt, grøntsager og mælk er godt for dig.
The 14 fun characters of the campaign will show you why fruit, veg and milk are good for you.
Det er fedt at være t med Smagsbanden!
Fit is fun with the Tasty Bunch!
Smagsbandekampagnen, der blev lanceret den 28. september 2009 af Mariann Fischer Boel, Kommissær for landbrug og udvikling af landdistrikter, har som sit vigtigste mål at forbedre børns spisevaner.
Launched on 28 September 2009 by Mariann Fischer Boel, Commissioner for Agriculture and Rural Development, the Tasty Bunch Campaign’s key goal is to change children’s eating habits for the better.
Da der er stigende bekymring i EU omkring børnefedme, er kampagnens mål at øge bevidstheden og fremme en afbalanceret kost og en sund livsstil.
As concerns in the European Union grow about child obesity, the campaign’s objective is to raise awareness and promote a balanced diet and a healthy lifestyle.
Under mottoet ’Spis det, drik det og rør dig’ vil kampagnen bringe budskabet ‘spis godt, fordi det er sjovt at være i form’ direkte ud til skoler og gymnasier i EU. Den belgiske tennismester Justine Henin og den 8 år gamle Guinness rekordholder Rosolino Cannio støtter kampagnen.
Under the motto ‘Eat it, Drink it, Move it’, the campaign will take the message ’eat well, because it’s fun to be fit’ straight into primary and secondary schools around the EU.
I lande med varmer
In c not to er
Der dyrkes frugt og grøntsager i EU i løbet af hele året.
Fruit and vegetables are grown in the EU throughout the whole y
Husk ik bønderne høste tidligere end i koldere regioner. Hvis du går på markedet i et middelhavsland det, der er tilgængeligt
R e m e m b d to eat eals an with warmer weather farmers can harvest earlier than in the colder regions.
, er og spis varieret i juni kan udvalget, af årstidsfrugter og grøntsager, være forskelligt fra ov ts ager grøn måltider i et nordligere land på samme tid.
If you skip m ds including go to a market in a Mediterranean country in June the selection of seasonal fruit and ountry at the o y d dair a variety of fo vegetables may be different from that which is available in a northern c vegetables, fruit an same time.
Vi kan imidlertid generelt sige, at nogle frugter og eren og broccoli om der indeholder o d ukter.„ mad, grøntsager er typiske for en bestemt sæson, såsom jordbær om somm iden, er sundere for dig og det er også frugt og mejeripr vinteren.
In general, however, we can say that some fruits and vegetables are typical products.„ for a certain season like strawberries for summer or broccoli in winter.
At spise frugt og grøntsager, der passer til årst ofte bedre for miljøet.
Eating fruit ou and it's often also better for the and vegetables that are in season is healthier for y ortions of t 5 p y .„ e as environment.
Mælke og og grøn ts ager
” E ating a l o y t of fruit s an v e getable s d
De hver dukter giver t e dag.
Milk and dair is go o
„ mejeripro r bedre at gå e mere ma f gre, når du v ter det dig de proteiner, vitaminer og y o æ som du har brug for l g e r ughurt, ost e mineraler l l e
” d for you.„ products provide you
– Hvorfor ikke tage et glas mælk?„ fysisk aktivitet placerer dig i
? „ have a glass of milk
„ toppen af ligaen.
”Healthy food and regular e top of exercise put you at ththe league.„
”Er du sulte n? – Sp is noget frugt .
”Are you hungry? – Eat some fruit.„
” S pis varieret mejeriprodukter er en værdifuld kalkkilde, der er nødvendig for normal vækst og udvikling af dine knogler.„ mad og prøv at smage en forskellig smag hver dag.
” E products are a valuable source of calcium, which is needed for normal growth and development of your bones.„ at a variety of aubergine/eggplant foods and try to t ast e a di eren t flavour every day.„ broccoli Brussels sproutcabbagecarrotcaulifl ower ome
” S ørg for at der er nogle grøntsager på din
” B e sure that s courgette/zucchini vegetables are on your plate at
” P r forskellige frugter
” T ry different erent fruits and ody
” H j æ og grøntsager for at forsyne lp dine din krop med en bred vifte af forældre med at vitaminer, mineraler og fibre.„ lave flotte retter og få grøntsagernes og frugternes forskellige farver til at passe til hinanden.„
” H e l vegetables to give your b p your a wide range of vitamins, parents to prepare nice minerals and fibre.„ dishes and combine the different colours of vegetables and fruit to t together.„ main cultivation periodlower supply period
Europa-Kommissionen Landbrug og Udvikling af Landdistrikter ec.europa.eu/tasty-bunch
European Commission Agriculture and Rural Development ec.europa.eu/tasty-bunch
En grønnere energiforsyning Med bioenergi fra skov- og landbrug
Greening our energy supply The role of bioenergy fromforestry and agriculture
Europa-Kommissionen Landbrug og Udvikling af Landdistrikter
European Commission Agriculture and Rural Development
Hvad er bioenergi?
What is bioenergy?
Skovbrug, landbrug og organisk a ald er kilder til bioenergi.
Bioenergy comes from forestry, agriculture and organic waste.
Brænde kan opvarme huset, bilen kan køre på biobrændstof, og biogasanlæg, der afbrænder bioa ald, kan give elektricitet og varme.
We can heat our houses with wood, we can drive our cars on biofuels, and biogas from installations which use the organic component of waste (biowaste) can generate electricity and heat.
Bioenergi er grundlæggende energi fra biomasse.
Bioenergy is basically energy from biomass: as plants grow they capture sunlight plus carbon dioxide, and energy is stored in the organic matter they build.
Når planter vokser, indkapsler de kuldioxid og lys fra solen. De binder solstrålernes energi i det organiske stof, som de danner. Planter er med andre ord lagre for solenergi. Hvis biomasse, der bruges til energiproduktion, erstattes ved fortsat tilvækst eller ved, at der sås nye planter, kan biomasse betragtes som en vedvarende energikilde.
In other words, plants store solar energy for us.
Hvordan støtter EU's landbrugspolitik en grønnere energiforsyning?
How does EU agricultural policy help in this transition?
projekter for bioenergi, som støttes af EU-midler (gennem programmer for udvikling af landdistrikter):
projects supported by EU funding (through rural development programmes):
• opførelse af biogasanlæg
• building biogas plants;
• plantning af træer med kort omdriftstid
• planting trees for short-rotation coppicing;
Landbrugere kan selv vælge, om de vil sælge deres produkter på markedet for fødevarer, foder eller energi.
Farmers decide where they want to sell their products: on the food, feed or energy market.
Med EU's forpligtelse til at fordoble brugen af vedvarende energi i 2020 vil efterspørgslen efter biomasse vokse, og det er meget sandsynligt, at markedet for energi vil få større betydning.
As the EU obligation to double the use of renewable energy by 2020 is strongly driving demand for biomass, it is very likely that the energy market will become more important.
• installation af opvarmningsanlæg, der anvender halm, træpiller eller tømmer af ringe værdi
• installing heating systems which run on straw, wood pellets or low-value timber;
Inden for EU's landbrugspolitik er opbakningen til produktion og brug af bioenergi i landdistrikterne blevet styrket, og EU har øget de  nansielle midler til vedvarende energi og klimaændringer.
Within EU agricultural policy, support for the production and use of bioenergy in rural areas has been strengthened: renewable energy and climate change are priorities for which the EU has substantially increased the  nancial resources available.
EU støtter vedvarende energi på mange forskellige måder: fra investeringer i fysisk materiel til investeringer i menneskelig kapital (som f.eks. uddannelse). Følgende er eksempler på
Support for renewable energy can take many di erent forms, ranging from investments in physical capital to those in human capital (such as training).
Endvidere opfordrer EU medlemsstaterne til at e ektivisere skovbrugene og anvende mere træ på en bæredygtig måde.
In addition, the EU encourages Member States to use more wood from forests in a sustainable manner and to make wood use more e cient.
Hvorfor er vedvarende energi vigtig for EU's fremtid?
Why is renewable energy important for our future?
Af disse grunde har EU forpligtet sig til at øge andelen af vedvarende energi til 20 % af det samlede energiforbrug senest i 2020. Dette er omtrent dobbelt så meget som nu.
• Renewable energy plays an important role in combating renewable sources to 20% by 2020.
bekæmpelsen af klimaændringer, fordi det hjælper med til at reducere udledningen af drivhusgas
climate change because it helps us reduce emissions of greenhouse gases.
• Vedvarende energi gør EU mindre afhængig af at importere fossil energi
• Renewable energy also makes us less dependent on imported fossil energy.
• Overgangen til en grønnere energiforsyning skaber arbejdspladser og økonomisk vækst i EU.
• The transition to greener energy creates jobs and raises
I mange tilfælde er det bedst at anvende biomasse i lokale systemer til energiforsyning og energiforbrug.
In many cases, biomass is best used in local energy supply and consumption systems.
Derfor lover EU's målsætning for vedvarende energi godt nyt for EU's landdistrikter, hvor det vil fremme beskæftigelse, nytænkning, forretningsmuligheder og velstand.
This is why the EU's renewable energy target is good news for the rural areas of the EU: it is stimulating job creation, innovation, business opportunities and prosperity in the countryside.
Hvorfor er bioenergi nødvendig?
Why can't we do without bioenergy?
produceres uden ophold, da en stor del af råbrændsto et kan oplagres
• convenient: bioenergy can cover changing seasonal
Bioenergi er langt den vigtigste form for vedvarende energi i EU.
Bioenergy is by far the most important type of renewable energy in the EU: it currently provides two thirds of all renewable energy in the EU.
I øjeblikket udgør den to tredjedele af EU's samlede produktion af vedvarende energi. Bioenergi har mange fordele:
Bioenergy holds many advantages.It is: demand (for example, many households store wood for heating in winter); and
• den er konkurrencedygtig. De væsentligste kilder alt efter årstiden (f.eks. kan brænde gemmes til vinteren) til biomasse til opvarmning er forholdsvis billige i sammenligning med fossile energikilder
• ready to use: for the current car  eet, biofuels are the only alternative to fossil fuels.
• den kan bruges nu. Ud over biobrændsel  ndes der intet alternativ til fossilt brændstof, som biler i dag kan køre på.
relatively cheap compared with fossil energy sources;
I modsætning til sol- og vindenergi har bioenergi den fordel, at den kan
• always available: unlike solar and wind energy, bioenergy
Af disse grunde vil bioenergi spille en vigtig rolle i arbejdet med at nå EU's mål om, at vedvarende energi skal udgøre 20% af den samlede energi i 2020.
This is why bioenergy will play an important role in achieving the EU's target of 20% for renewable energy usage by 2020.
Er der biomasse nok til rådighed?
Is there enough biomass available?
Ja - for der er mange potentielle kilder til bioenergi, som ikke udnyttes fuldt ud i dag, for eksempel:
Yes - there are many potential sources of bioenergy which are currently underused, for example:
• hvert år sker der en naturlig tilvækst i Europas skove, men kun to tredjedele af denne bliver høstet
• by their nature, the trees of European forests grow every year, and only two thirds of this growth is harvested.
• under en tiendedel af dyregødningen fra de europæiske landbrug bruges til at fremstille biogas
• less than one tenth of the animal manure produced by European agriculture is used for generating biogas.
• organiske rester fra skovbrug, landbrug eller landskabspleje, der ellers blot går til, kan anvendes til bioenergi
• a portion of those organic residues from forestry, agriculture or landscape management which are simply left to decay could be used for bioenergy.
• brakjord kan inddrages i produktionen, og der kan plantes træer på mindre frugtbar landbrugsjord
• fallow agricultural land could be brought into production and trees could be planted on less productive farmland.
• landbrugere kan enten afsætte traditionelle afgrøder på energimarkedet eller dyrke egentlige energiafgrøder, som f.eks. græsser.
• farmers could either sell more traditional crops on the energy market or decide to grow dedicated energy plants, like grasses.
Undersøgelser viser, at anvendelsen af bioenergi i EU kunne to- eller tredobles uden at skade miljøet og uden at mindske produktionen af fødevarer, foder og råvarer.
Studies show that the use of bioenergy in the EU could grow two- to threefold without harming the environment and without reducing production of food, feed and raw materials.
Faktisk kan EU's sektorer for skovbrug og landbrug sammen med en øget anvendelse af biologisk a ald dække det meste af målsætningen om, at 20 % af energiproduktionen skal komme fra vedvarende energikilder.
In other words: the EU's forestry and agriculture sector, together with increased use of biowaste for energy, will cover most of the 20% renewable energy obligation.
Dette er en enorm udfordring, men også en stor mulighed, for landdistrikterne i Europa.
This is a huge challenge but also a great opportunity for rural areas in Europe.
Er bioenergi virkelig bæredygtig?
Is bioenergy really sustainable?
Der er alarmerende beretninger om regnskove, der brændes af, vildtreservater, der spoleres, og ubæredygtige intensive landbrugspraksisser; for blot at nævne nogle få af de bekymringer, der hyppigst kommer til udtryk.
There are alarming reports about burning rainforests, destruction of wildlife habitats and unsustainably intensive farming practices – to mention just a few frequently voiced anxieties.
Men derudover spørger mange også:
And besides such environmental concerns, many people are asking:
• vil produktionen af bioenergi få fødevarepriserne til at stige og derigennem føre til at  ere mennesker sulter?
• will the production of bioenergy increase food prices and thus lead to hunger?
• vil dyrkningen af mere sukkerrør (til at lave ethanol) få
• will growing more sugarcane (to make ethanol) force
Uden tvivl vil den stigende globale efterspørgsel efter en række varer - ikke kun energi, men også fødevarer, foderstof og råmaterialer – lægge pres på uopdyrkede områder og visse befolkningsgrupper.
Without any doubt, the increasing global demand for a range of commodities – not only energy but also food, feed and raw materials - will put pressure on virgin land and certain social groups.
Derfor kræver EU, at biobrændstof skal være bæredygtigt.
This is why the EU requires biofuels to be sustainable.
Det endelige mål er, at anvendelsen af biomasse til energiproduktion i EU ikke skader miljøet, ikke sætter indsatsen for begrænsningen af klimaændringer på spil og ikke har negative sociale virkninger.
The ultimate objective is to ensure that whenever biomass is used for energy in the EU with support from our Member States, this does not damage the environment, jeopardise e orts to mitigate climate change or bring about negative social e ects.
EU vil nå dette mål med hjælp fra medlemsstaterne.
more workers into poor working conditions?
• vil det øgede behov for landbrugsjord tvinge oprindelige folk væk fra deres landjord?
• will increased demand for land force indigenous peoples to leave their homes?
Hvis bioenergi anvendes fornuftigt, kan den bidrage til en grønnere energiforsyning.
If used wisely, bioenergy will help us to green our energy supply.
Af disse grunde går EU stærkt ind for produktion og brug af bæredygtig bioenergi.
That's why the EU strongly supports the production and use of sustainable bioenergy.
Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter http://ec.europa.eu/agriculture/ http://bookshop.europa.eu/ © Den Europæiske Union, 2010
Directorate General for Agricultureand Rural Development http://ec.europa.eu/agriculture/ http://bookshop.europa.eu/ © European Union, 2010
Denne publikation er udelukkende til orientering,
The text of this publication is for information
Fotos på f o r og bagside: © iS to ck ph ot o
: © iS to ck ph ot o
Fællesskabets lovgivning
Community rules
Mange andre oplysninger om EU kan findes på Internettet via Europa-serveren (http://europa.eu.int).
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int)
Publikationens indhold forpligter ikke Kommissionen.
The Commission is not bound by the text of this publication.
© De Europæiske Fællesskaber, 2001 Eftertryk tilladt med kildeangivelse.
© European Communities, 2001
TRYKT PA GENBRUGSPAPIR.
PRINTED ON RECYCLED PAPER
Økologisk landbrugs tilblivelse, udvikling og definition
Origin, development and definition of organic farming
Betragtninger over den fremtidige udvikling i lovgivningen
Some thoughts on future developments
Liste over de tredjelande, hvis økologiske landbrugsprodukter indføres i EU
List of third countries whose organic agricultural products are imported into the European Union
De forskellige versioner af EF­logoet
The different versions of the Community logo
Økologisk landbrug i det 21. århundrede
Organic farming at the turn of the 21stcentury
Den østrigske regering og Kommissionen arrangerede en konference om "økologisk landbrug i EU - perspektiver for det 21. århundrede" i Baden (Østrig) den 27.-28. maj 1999.
The Austrian Government and the Commission held a conference on "Organic farming in the European Union - The prospects for the 21st century" in Baden (Austria) on 27 and 28 May 1999.
På konferencen blev det konstateret, at det areal, som dyrkes økologisk eller er under omlægning til økologisk drift, steg fra omkring 900 000 ha i 1993 til ca. 2,9 mio. ha i 1998. Man erkendte, at der i denne driftsform er et vækstpotentiale, som vil kunne få det økologiske landbrug til at vokse, så det i stedet for som nu at omfatte gennemsnitligt 2% af EU's landbrugsareal vil nå op på 5-10% i år 2005.
During the Conference it was pointed out that the area devoted to organic farming or in the process of conversion to organic farming had increased from around 900 000 hectares in 1993 to approximately 2.9 million hectares in 1998.
Denne udvikling, som til dels er et resultat af (...) lovgivning og EU's foranstaltninger med økonomisk støtte til miljøvenligt landbrug, skyldes måske først fremmest forbrugernes og producenternes stigende interesse for en driftsform, der tager meget store hensyn til miljøet.
In addition to the effects of (...) legislation and the Community's financial support for environmentally friendly farming practices, the reason for the growth appears to be an upsurge of interest among both consumers and farmers in farm ing practices that respect the environment.
(Uddrag af "Landbrugets stilling i Den Europæiske Union - Rapport 1999" - KOM (2000) 485 endelig af den 26. juli 2000).
(Extract from The Agricultural situation in the European Union -1999 Report (COM (2000) 485 final of 26 July 2000)
2 < Indledning Page 5
2 < Introduction