natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den smule, der er opnået ved at regulere standarderne for biler og brænd­stof, bliver hurtigt overgået af stigninger i transportmængden og indførel­sen af tungere køretøjer med større motorer.
Much of the grain achieved through regulating vehicle and fuel stan­dards is being rapidly outweighed by increasing transport volumes and the introduction of heavier and more powerful vehicles.
Faktisk er transport blevet et af de største syndere hvad angår miljøproblemer: klimaændringer, forsu­ring, lokal luftforurening, støj og tab af biologisk mangfoldighed.
In fact, trans­port has become one of the major contributors to several important environment impacts: climate change, acidification, local air pollution, noise and loss in biodiversity.
CO­emis­sionerne er i EU steget med 40 % siden 1985 på grund af stigende trafik (særligt på veje og i luften).
C02emissions in the EU have increased by 40% since 1985 as a result of growth in traffic (road and air, in particu­ lar).
Emissionerne forventes at stige med yderligere 30 % inden 2010.
Emissions are expected to increase by a further 30% by 2010.
Kun 48 % af alle benzindrevne biler i EU er udstyret med katalysator.
Only 48% of the petrol-driven cars in the EU are fitted with a catalytic con­verter.
Og bilparken i EU er steget med 150 % siden 1970, hvilket bringer antallet af biler op på 454 pr. 1 000 indbygger.
However, the EU car fleet has increased by 150% since 1970, bringing car ownership to 454 per 1000 people.
Endvidere bliver der hver dag brugt 10 hektar land til nye motorveje.
Moreover, 10 ha of land per day are taken for new motorways, which have grown by more than 50% since 1970, while, at the same time, the length of conventional rail­way lines and inland waterways has decreased by 8%.
Motorvejsnettet er vokset med mere end 50 % siden 1970, mens længden af konventionelle jernba­nelinjer og indre vandveje i samme tidsrum er reduceret med 8 %.
TERM sets out 31 indicators to answer seven basic questions in an
År 2000 vil blive et skelsættende år med hensyn til bekæmpelsen af kli­maændringerne. På den sjette kon­ference (COP6) for parterne i De Forenede Nationers rammekonven­tion om klimaændringer i november vil der blive truffet beslutninger om de problemer, som ikke blev løst i Kyoto, navnlig vedrørende de fleksi­ble mekanismer og opfyldelsen af kravene.
The year 2000 will be crucial for climate change.
EU vil indlede den politi­ske procedure for ratifikation af Kyoto­protokollen hurtigst muligt efter COP6.
The EU intends to start the political process on ratifi­cation of the Kyoto Protocol immediately after COP6.
Den byrdefordelingsaf­tale, som fastsætter et emissionsre­duktionsmål på ­ 8 % for EU som helhed, skal lovfæstes. Emissionsre­duktionen er blevet fordelt mellem medlemsstaterne under hensynta­gen til forskellene i deres økonomi­ske udvikling.
The bur­den sharing agreement, which states that the -8% target for the EU as a whole has been shared out amongst Member States so as to allow for different economic devel­opment patterns, will have to be incorporated into a legal instru­ment.
Det europæiske kli­maændringsprogram vil give alle berørte parter mulighed for at delta­ge i det forberedende arbejde ved­rørende fælles og samordnede poli­tikker og foranstaltninger til reduk­tion af drivhusgasemissionerne (inden for områderne energiforsy­ning, industrisektoren, energifor­brug i bolig­ og servicesektoren, energiforbrug i transportsektoren, transportpolitik og infrastruktur, affald, forskning og internationalt samarbejde).
The European Climate Change Programme (ECCP) will bring together all relevant stake­holders to cooperate in the preparatory work of common and coordinated policies and measures (covering energy supply, the indus­trial sector, energy consumption in the domestic, tertiary and trans­port sectors, transport policy and infrastructure, waste, research and international cooperation) to reduce CCK emissions.
I TjE/vM­rapporten angives 31 indikatorer som svar på syv grundlæggende spørgsmål i et forsøg på at belyse forandringerne på områder, der særligt egner sig til politisk indgriben: Sker der miljømæssige forbedringer i trans­portsektoren?
attempt to monitor progress and highlight changes in key leverage points for policy intervention, such as: Is the environmental performance of the transport sector improving?
Hvor tæt er transportplanlægning kædet sammen med fysisk planlægning?
How well is transport planning linked to spatial planning?
Hvor hurtigt blive forbedrede teknologier anvendt?
How rapidly are improved technologies being implemented?
Den generelle konklusion er, at der er behov for politiske impulser for at mind­ske sammenhængen mellem transportefterspørgsel og økonomisk vækst, og at der skal lægges vægt på mindre miljøskadelige transportmuligheder.
The general conclusion is that policy impetus is needed to reduce the link between transport demand and economic growth and to shift the balance towards less environment-damaging transport modes.
Der skal skabes en bedre balance mellem vej­, jernbane­, vand­ og luft­transport — en ren teknologisk løsning (emissionsstandarder, osv.) rækker ikke. TERM 2000 — Are we moving in the right direction? suppleres med et
A better balance between road, rail, water and air transport is needed -the pure technology approach (emission standards, etc.) will not be sufficient.
Der forelig­ger et resume på alle officielle EU­sprog: Det Europæiske Miljøagenturs Informationscenter (se adresse s. 1 i tillægget), http://themcs.eea.eu.int/theme.php/activities/transport
Executive summary in all the official EU languages: EEA, Information Centre (see address on p. 1 of this supplement); http://themes.eea.eu.int/showpage.php/ activities/transport?pg=40639
170 endelig udg.
Countries): COM(2000) 170 fin.
(Kommissionens udtalelse om ændret forslag).
(Com­mission opinion to amended proposal).
Hvor ansoger man om finansiering og (1ère oplysninger: http://euro­pa.eu.int/comm/life/home.htm øs For meget støj: Støj er et af de største miljøproblemer i byområder.
How to apply for funding and more infor­mation: http://europa.eu.int/comm/life/ home.htm
$0f Windows er et web­baseret informationscenter, der først og fremmest er skabt for at imøde­komme virksomheders behov for oplysninger. Det giver opbakning og støtte til at indføre effektive mil­jøforvaltningssystemer og til at sikre overholdelse af miljølovgiv­ning, samtidig med at der forkuse­res på opretholdelse af administra­tivt og forretningsmæssig effektivi­tet: http://service.eea.eu.int/envirowindows/
3# EnviroWindows is a Web­based information clearing house which responds to the perceived information needs mainly of the business community by providing back­up and support for adopting effective environmental manage­ment systems and ensuring com­pliance with legislation while focusing on maintaining adminis­trative and business efficiency: w Information tools for envi­ronmental policy under condi­tions of complexity: Cat.: GH­26­99­716­EN­C,34pp.,€7.
*s Integrering af miljø og bæredyg­tig udvikling ipolitikken for økono­misk samarbejde og udviklingsar­bejde — Elementer til en generel stra­tegi: KOM(2000) 264endelig udg.
http://service.eea.eu.int/envirowindows/ index.shtml Free information brochure, in English only: EEA, Information Centre (see address on p.
0 Making sustainability accoun­table: Eco­efficiency, resource pro­ductivity and innovation: Gra­tis, fås kun på engelsk: Det Europæiske Mil­jøagenturs Informationscenter (se adresse index.shtml Gratis informationsbrochure, fås kun på engelsk: Det Europæiske Miljøagen­turs Informationscenter (se adresse s. 1 i til­lægget).
1 of this supplement).
øs Cykler— vejen frem i byerne: Hver dag leverer europæiske byer bevi­ser på, at det ikke blot er ønskeligt men også muligt at begrænse privatbi­lismen i byerne.
* Cycling: the way ahead for towns and cities: Every day European cities demonstrate that a reduction in the use of private cars is not just desirable, but feasible.
I Amsterdam, Barcelona, Bremen, København, Edin­burgh, Ferrara, Graz og Strasbourg har man taget initiativ til at fremme offentlig transport, delebiler og cykler og samtidig indskrænke muligheder­ne for at køre i egen bil i bycentrum.
Amsterdam, Barcelona, Bremen, Copenhagen, Edinburgh, Ferrara, Graz and Strasbourg apply incentives that favour public transport, car-sharing and bicycles, along with restrictive mea­sures on the use of private cars in their town centres.
Initiativerne skader ikke disse byers økonomiske vækst eller adgangen til indkøbscentre.
These cities do not harm their economic growth or access to their shopping centres.
Tværtimod.
In fact, they promote them.
Europa­Kommissionen har også som arbejdsgiver været aktiv på dette område: i 1998 blev den af cyklistorganisationer i Bruxelles udpeget som den institu­tion i byen, der havde gjort den største indsats for at få personalet til at nedenfor).
The European Commission has also been an active employer in this field: in 1998, the cycling associations of Brussels sin­gled out the Commission as the institution in Brussels which has done most to encourage its employees to use bicycles.
Det kan Også gøres i din by! Gratis (+ FR): Europa­Kommissionen.
Your city can do it, too!
GD for Miljø (se adresse s. 1 i tillægget).
1 of this supplement).
øs Anden udgave af European eco­industries database giver inno­vative og centrale oplysninger om over 7 000 europæiske virksomhe­der: http://europa.eu.int/comm/comm/ environment/ecoindus/ m
* The EU eco­industry's export potential: Cat.: CR­27­99­184­EN­C, 94 pp., €14.50.
Øs Den reviderede ordning for til­deling al' et miljømærke sigter navnlig mod aktivt at inddrage ikke­statslige miljø­ og forbruger­organisationer i opstillingen af mil­jømærkekriterier samt mod samordning med nationale mil­jømærkningsordninger: KOM(2000)
However, currently there is no standard way of presenting environmental information and no analytical standards for interpreta­tion. In order to assess the feasibility and the benefits/costs associated with environmental disclosure in corporate reports, the Commission
(Kommissionens udtalelse om Europa­Parlamentets ændringer), http:// europa, eu. int/comm/environment/ecolabel index.htm
(Commission opinion on original proposal amended by the European Parliament): http://europa.eu.int/comm' environment/ecolabel/index.htm
*' EU sætter fokus på grønne jobs: Fås gratis på alle officielle EU­sprog:
* The polluter pays: The Com­mission White Paper on environ­mental liability explores how the 'polluter pays principle', a key element underpinning the EC Treaty, can best be applied.
Virksomhederne står gennem rapportering i stadig højere grad til ansvar for miljøet.
Avoiding environmental damage is currently the main aim.
For at vurdere mulighederne og udbyttet/udgifter i forbindelse med åben miljørapportering i virksomhedsrapporter har Kommissionen offent­liggjort en undersøgelse, der omfatter 88 virksomheder i EU. Study on environmental reporting by companies: Kat.: CR­26­99­093­EN­C, 187 s., 25 e.
Having explored different options for EU action, the Commission concludes has published a study in which 88 companies in the EU have partici­ pated.
GD for Miljo (se adresse s. 1 i tillægget).
Envi­ronment DG (see address on p. 1 of this supplement).
Hovedformålet på nuværende tidspunkt er al undgå miljøskader.
(+ES,DA,DE,FR,IT,NL.PT,FI,SV): ment
MILJØTILLÆG TIL EUR-OP NEWS 2/2000
ENVIRONMENT SUPPLEMENT TO EUR-OP NEWS 2/2000 o > >
Vilde dyr og planter i EU
Clearing waters o ι l/l o m 38% of our bird
Natura 2000 network: http://europa.eu.int/comm/ environment/nature/home.htm øs Kommissionen vil indlede overtrædelsesprocedurer mod Luxembourg, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige for vedvarende manglende overholdelse af EU's lovgivning om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (direktiv 91/676/EØF).
Natura 2000 network: http://europa.eu.int/ comm/environment/nature/home.htm
Luxembourg vil blive stillet for EF-Domstolen (procedurens tredje fase) for ikke at have udbedret de mangler, der var konstateret i landets handlingsprogrammer.
* The Commission will pursue infringement procedures against Lux­embourg, Portugal, Finland and the UK due to their continued non-com­pliance with EU legislation on water pollution by farm nitrates (Direc­tive 91/676/EEC).
De indeholdt ikke tilstrækkelige detaljer vedrørende de betingelser, der kræves for at opnå en balance mellem afgrødernes behov og tilgangen af nitrater fra andre kilder.
Luxembourg will be taken before the Court of Justice (third stage of procedure) for not having remedied shortcomings observed in the contents of its action programmes, which do not suffi­ciently detail the conditions necessary to achieve a balance between crops' needs and the availability of nitrates from different sources.
Både Portugal og Finland vil mod tage en åbningsskrivelse (procedurens første fase).
Both Portugal and Finland will receive a letter of formal notice (first stage of procedure).
Det Forenede Kongerige vil mod tage en begrundet udtalelse (procedurens anden fase) for ikke at have udpeget Ythan estuary (i Skotland) som et sårbart område: IP/00/332 på
The UK will receive a reasoned opinion (second stage of proce­dure) for having failed to designate the Ythan estuary (Scotland) as a vulnerable area: IP/00/332 on RAPID: http://europa.eu.int/rapid/start/
I forbindelse med fastlæggelse af et rammedirektiv for EU's vandpolitik har Kommissionen forelagt en liste over prioriterede (farlige) stoffen
On the way to the EU Water Framework Directive, the Commission has drawn up an initial list of priority (dangerous) substances for monitoring EU waters: COM(2000) 47 fin.
Ulovlig fulgejagt i Finland: Kom­missionen har besluttet at stille Fin­land for EF­Domstolen for vedva­rende at have overtrådt fugledirek­tivet (se ovenfor).
Illegal bird hunting in Finland: The Commission has decided to take Finland before the Court of Justice for persistent non-compliance with the Wild Birds Directive (see above).
Finland har undladt at udbedre de huller i den nationa­le lovgivning som gør, at den ikke sikrer beskyttelse af fugle i yngleti­den: IP/00/331 på Rapid: http://europa.eu.
The country has not remedied the shortcomings of its national legisla­tion, which does not allow for the protection of birds during their period of breeding: IP/OO/331 on RAPID.- http://europa.eu.inl/ rapid/start/
int/rapid/start/ øs Ifølge en rapport om kvaliteten af badevand i EU fra 1999 lever 95,6 % af badeområderne ved Europas kyster op til minimumskravene i direktiv 76/160/EØF.
* According to the 1999 Report on the quality of EU bathing waters, Europe's coastal bathing areas now respect, at 95.6%, the minimum quality requirements of Directive 76/160/EEC.
Belgien lever nu igen 100 % op til kravene.
Belgium returned to a level of 100% conformity.
Tyskland forbedrede sig betydeligt og lever nu i 93,3 % af tilfældene op til minimumskravene og i 82,6 % af tilfældene til målværdierne.
Germany considerably improved its perfomance reaching 93.5 % of the minimal requirements and 82.6% of the target values.
Portugal og Det Forenede Kongerige passerede for første gang den symbolske »barriere« på 90 %.
Portugal and the UK passed, for the first time, the symbol­ic 90% barrier.
Grækenland, Spanien, Irland og Italien viste små fremskridt.
Greece, Spain, Ireland and Italy slightly improved their performances.
Danmark, Finland og Sverige opnåede middelmådige resultater og nåede end ikke op på EU-gennemsnittet.
Denmark, Finland and Sweden achieved mediocre results, not reaching the European average.
Hvad angår ferskvandsbadeområder er Irland stadig bedst — dog er nu også Grækenland nået op på 100 % overholdelse af kravene for sine fire områder.
As far as inland bathing waters are concerned, Ireland remains champion, but Greece also reached the 100% conformity rate for its four areas.
Nederlandenes dårlige resultater (8 % af vandområderne levede ikke op til minimumskravene) sender dem for EF-Domstolen: http://europa.eu.int/water/
The Netherlands' bad perfor­mance (8% of the waters do not respect the minimum requirements) will lead them before the Court of Justice: http://europa.eu.int/water/water-
Kommissionens ajourførte rapport om gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle for perioden 1993­95 kommer med års forsinkelse.
The Commission's updated report on the application of Directive 79/409/EEC on the conservation of wild birds for the period 199395 arrives with years of delay.
Det skyldes, at visse medlemsstater har fremsendt deres rapport med forsinkelse.
This is due to Member States having sent their reports late, the last one having reached the Commission at the end of April 1999.
Kommissionen modtog den sidste rapport i udgangen af april 1999.
bathing/index_en.html
water-bathing/index_en.html øs EU sætter fokus rent vand: Fås gratis på alle officielle EU-sprog: Europa-Kommissionen, GD for Miljø (se adresse s. 1 i tillægget).
* EU focus on clean water: Free in all the official EU languages: EC, Environment DG (see address on p. 1 of this supplement).
For få beskyttede områder i Portu­gal: Kommissionen har besluttet at indlede overtrædelsesprocedurer mod Portugal for ikke at have foreslået tilstrækkelig mange områ­der, som skal beskyttes under habi­tatdirektivet (92/43/EØF), som er EU's mest ambitiøse initiativ til beskyttelse af den biologiske mangfoldighed. Ifølge direktivet skulle medlemsstaterne inden juni 1995 sende Kommissionen en endelig liste over områder, der skulle omfattes af Natura 2000­net­tet. Portugal er dermed fem år for­sinket, hvilket også har konsekven­ser uden for landet, da der ifølge direktivet skulle udarbejdes en EU­liste på grundlag af de nationa­le lister inden juni 1998.
Insufficient sites protected in Portugal: The Commission also announced its decision to initiative infringement proceedings against Portugal for not having proposed a sufficient number of sites to be protected in the framework of the Habitats Directive (92/43/EEC), which is the EU's most ambitious initiative for protecting biodiversi­ty.
Der skal i den forbindelse gøres opmærksom på, at Kommissionen for nyligt påpegede, at den havde til hensigt at kæde medlemsstaternes overhol­delse af habitatdirektivet sammen med udbetalingen af penge under regionalpolitikken i perioden 2000­
In this context it could be recalled that the Commis­sion recently specified the link that it plans to establish between com­pliance by Member States with the Habitats Directive and the granti­ng of funds under regional policy for the period 2000-06 (see our
06 (se tillægget om regionalpolitik i EUR­OP News 1/2000): IP/00/329 på Rapid: http://europa.eu.int/rapid/start/
Regional Policy Supplement in EUR-OP Newsl/2000): IP/00/329 on RAPID: http:// europa, eu. int/rapid/start/ water: Free in English only: EEA, Infor­mation Centre (see address on p. 1 of this supplement).
The European Community clearing house mechanism (EC CHM) er stedet, hvor alle oplysninger ved­rørende biologisk mangfoldighed
Major derogations from the respective system of pro­tection have appeared during the period in question, in particular in
BirdLife International offentlig­gjorde i 1994 for første gang en undersøgelse af de europæiske fug­learters status.
A study published by BirdLife International in 1994 documented, for the first time, the extent of the population decline for all bird species throughout Europe.
Undersøgelsen identificerede 514 fuglearter, som regelmæssigt observeres i Europa.
It iden­tified 514 species of birds regularly observed in Europe.
I alt har 319 ud af de 514 (62 %) en bevaringsstatus, der anses for at være tilfredsstillende. Resten har en ugunstig bevaringsstatus.
Altogether 319 species out of 514 (62%) have a 'generally satisfactory' conserva­tion status.
Fak­tisk er næsten 25 % af de arter, der regelmæssigt observeres i Europa, gået væsentligt tilbage i løbet af de seneste tyve år.
Almost 25% of species regularly observed in Europe have undergone a substan­tial decline in numbers over the last 20 years.
Intensiveringen af landbruget og ændringer i arealan­vendelsen er de vigtigste årsager til den forringede situation for 42 % af de arter, hvor antallet er falden­de.
The intensification of agriculture and changes in land use is the main loss factor for 42% of declining species.
Levestedernes, herunder navn­lig vådområders, forsvinden eller forringelse er også en tungtvejende faktor.
Another impor­tant factor is destroyed and dam­aged habitats, especially in wet­lands.
Fangst eller jagt har underti­den, men ofte blot sekundært, en negativ virkning på bestandene af disse truede arter. Af medlemssta­ er samlet: http://europa.eu.int/comm/ environment/biodiversity/index_en.htm ternes rapporter for 1993­95 frem­går det, at Belgien, Danmark,Tysk­land, Grækenland, Østrig, Portugal, Sverige og Finland ikke i denne periode har udpeget nye særligt beskyttede områder.
Hunting, capture, killing and sale have an adverse effect on these threatened species, but this is usually more of a secondary nature.
Risikostyring og civilbeskyttelse
Natlan — natural resources in Europe
Beslutningstagerne står konstant i et dilemma, hvor de skal opveje enkelt­personers, erhvervslivets og organisationers frihed og rettigheder mod behovet for at mindske risikoen for negative følger for miljø samt menne­skers, dyrs og planters sundhed.
Decision-makers are constantly faced with the dilemma of balancing the freedom of individuals, industry and organizations with the need to reduce the risk of adverse effects to the environment, human, animal or plant health and safety.
Nye risikofaktorer dukker op før forsker­ne har kunnet belyse problemerne til bunds.
New risks emerge before scientific research has been able to fully evaluate the problems.
Forsigtighedsprincippet er på EU­plan kun beskrevet på ét område, nemlig i miljøafsnittet i EF­trakta­tens artikel 174.
Currently at EU level the only explicit reference to the 'precautionary principle' is to be found in the environment title of the EC Treaty (Article 174).
Derfor søger Kommissionen at: 1. fremme anvendelsen af forsigtighedsprincippet og integrere det i traktaterne og i EU­administrati­onen, 2. udarbejde regningslinjer for anvendelsen, 3. opbygge en fælles for­ståelse af, hvordan man vurderer og videreformidler oplysninger om risici, som videnskaben endnu ikke fuldt ud har kortlagt, og 4. undgå protektio­nisme: KOM(2000) 1 endelig udg.
Thus, the Commission seeks to: 1. promote the use of the 'precautionary principle' and embed it in the Treaties and in EU administrations; 2. establish guidelines for applying it; 3. build a common understanding of how to assess and com­municate risks when scientific data are still inadequate; 4. avoid protec­tionism: COM(2000) 1 fin.
Vademecum of civil protection in the EU giver et overblik over de foran­staltninger, der er iværksat i medlemsstaterne og på EU­plan til at klare katastrofer som f.eks. atomuheld og store havforureningsuheld: Gratis, fås kun på engelsk: Europa­Kommissionen, GD for Miljø (se adressen s. 1 i tillægget).
The Vade-mecum of civil protection in the EU gives a general overview of the measures taken at Member State and EU level to deal with disasters, such as nuclear accidents and major marine pollution
øs Klimatiske forhold, der forårsa­ger jorderosion og ændringer i øko­nomisk og social adfærd, har med­ført ørkendannelse i Middelhavs­området.
* Climatic conditions causing soil erosion and changes in eco­nomic and social behaviour have progressively led to Mediter­ranean desertification.
Særskilte nationale initia­tiver forslår ikke: Bind 1+2: Gratis, fås
Separate policy initiatives at national level accidents: Free in English only: EC, Environment DG (see address on p. 1 of this supplement).
Genvinding af pc'en kun på engelsk: Denis Peter, Europa­Kom­missionen, GD for Forskning, SDME 7/33, rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles, fax (32­2) 29­63024, e­post: denis.peter@cec.eu.int, http://europa.eu.int/comm/dgs/research/inde x_en.html de områder i halvlukkede havbug­ter nær vigtige havne, store byer og industrikvarterer.
will not suffice: Vols 1+2: Free in Eng­lish only: Denis Peter, EC, Research DG, SDME 7/33, rue de la Loi 200, B-1049 Brus­sels, fax (32-2) 29-63024, e-mail: denis.peter @cec.eu.int, http://europa.eu.int/comm/dgs/ research/index_en.html