natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medlemsstaternes politik sigter mod at bekæmpe fattigdom, mindske uligheder og fremme social integration, og det nye EU-samarbejde om disse spørgsmålhar en positiv indvirkning på fattiges sundhedstilstand ogstyrker den sociale samhørighed i samfundet.
Member State policies aimed at combating poverty, reducing inequalitiesand promoting social inclusion and the new Europeancollaboration on these issues impact positively on thehealth status of poor people and improve the level ofsocial cohesion in society.
Selv om sundhedspleje er afgørende for behandlingen afdårligt helbred og også medvirker til opretholdelsen af etgodt helbred, præges borgernes generelle sundhedstilstand i høj grad af socioøkonomiske, forbrugsmæssige ogmiljømæssige forhold.
While the health sector is key in the treatment of poorhealth, and also plays a role in the maintenance of goodhealth, the overall health status of citizens is significantly shaped by socio-economic, lifestyle and environmentalconditions.
Der er meget store forskelle i tilrettelæggelsen af sundhedsplejen og den langvarigepleje og omsorg i EU.
The organisation of health and long termcare varies greatly across the Union.
Men trods disse forskelle er derogså mange fælles træk, og – som rapporten viser – stårmedlemsstaterne i det store og hele over for sammeaktuelle og fremtidige udfordringer i sundhedspolitikken.
Amid these differences there are also substantial similarities and - as thereport demonstrates - Member States are faced with largely the same current and future challenges in healthpolicy.
Blandt disse udfordringer fremstår to som særligtrelevante.
Among these, two stand out as particularly pertinent.
På den ene side er der et konstant behov for atoptimere sundhedssystemernes omkostningseffektivitetover for stærke strukturelle drivkræfter såsom aldring ognye sundhedsteknologier.
On one hand there is a continuous need to optimise the cost-effectiveness of health care systems in theface of strong drivers of structural change such as ageingand new health technologies.
På den anden side er der storemuligheder for at udvikle et bedre samspil mellem sundhedspolitik og andre politiske domæner, som påvirker demiljømæssige og socioøkonomiske sundhedsfaktorer.
On the other there is greatscope for developing better synergies between healthpolicies and other policies that influence the environmental and socioeconomic determinants of health.
Således befinder sundhed og sundhedspleje sig i skæringspunktet mellem den europæiske beskæftigelsesstrategi og EU's bestræbelser på at modernisere og forbedreden sociale sikring.
The health status of citizens is an important factor in theproductive capacity of society and health improvements
En god sundhedstilstand er ensbetydende medvelstand
Conditions for acquiring good health status and forreceiving appropriate and effective treatment for illnesses have improved substantially in the European Unionover recent decades.
Borgernes sundhedstilstand er en vigtig faktor for samfundets produktionskapacitet, og sundhedsforbedringer kan øge vækstpotentialet13
This is because better health holds the potential for higher productivity, longer working lives and lower cost (less absence due
Betingelserne for at opnå en god sundhedstilstand ogmodtage en fyldestgørende og effektiv behandling forsygdomme er blevet væsentligt forbedret i EU i de seneste tiår.
Health care is part of the social protection systems in Member States.
Dette skyldes en offentlig og en privat indsatsgennem direkte investeringer i bedre sundhedspleje.Men selv om sundhedssystemerne spiller en afgørenderolle i bekæmpelsen og forebyggelsen af et dårligt helbred, har andre politikker, som indvirker på miljømæssige og socioøkonomiske sundhedsfaktorer, f.eks. arbejdetog arbejdsvilkårene, også en væsentlig betydning forborgernes nuværende og fremtidige sundhedstilstand.
As such it is a topic in the new collabora-tion15on the modernisation and improvement of socialprotection, which form part of the wider Lisbon strategy.Accessibility, quality and sustainability have been pinpointed as the common goals that Member States arestriving for in their health care policies.
Sundhedsplejen indgår i medlemsstaternes socialesikringssystemer. Som sådan er den del af det nye samar- bejde15 omkring moderniseringen og forbedringen af
The income maintenance effect of social protection systems clearly alsohelp sustain the health status of citizens.
WHO, Geneva.En amerikansk gennemgang af den videnskabelige litteratur fra de sidste 10 år viser, at arbejdstagere med et godt helbred tjener 15-30% mere end arbejdstagere med et dårligt helbred, Jack Hadley (2002): Sicker and Poorer: the consequences of being uninsured. A review of the research on the relationship between health insurance, health, work, income and education.
WHO, Geneva.An American review of the scientific literature of the last decade leads to the conclusion that in the US workers with good health earn 15% to 30% more than workers in poor health: Jack Hadley (2002): Sicker and Poorer: the consequences of being uninsured.
The Kaiser Commission on Medicaid and the Uninsured.Udkast til Fælles rapport fra Kommissionen og Rådet om tilstrækkelige og bæredygtige pensioner (Kom (002) 737 endelig.Også: Forslag til fælles beretning: Sundhedspleje og ælderpleje - understøttelse af nationale strategier til sikring af et højt niveau af social beskyttelse,Kom (2002) 774 engelig.
The Kaiser Commission on Medicaid and the Uninsured.Proposal by the Commission for a Joint Commission-Council report on adequate and sustainable pensions, COM(2002) 737 final. Also, proposal for a joint Commission-Council report on health care and care for the elderly: Supporting national strategies for ensuring a high level of social protection, COM(2002) 774 final.
EU's sundhedspolitiske dagsorden
The European policy agenda on Health
Politisk set har de sidste 10 år har sat sundhedsspørgsmåløverst på den europæiske dagsorden.
Policy developments during the previous decade broughthealth issues to the fore of the European agenda.
ingen hindring for at de grundlæggende friheder –såsom frihed til at levere tjenesteydelser, udveksling afmedicinalprodukter, arbejdstagernes frie bevægelighed –eller andre fællesskabspolitikker finder anvendelse pådette område.
does not prevent basic freedoms - such as freedom ofprovision of services, circulation of medical products, orof movement of workers - or other Community policies,from applying to this area.
Sundhed er desuden et tværgående emneinden for rammerne af den europæiske sociale dagsorden og et vigtigt led i EU's strategi for bæredygtig udvikling, som begge er vigtige bestanddele af Lissabon-stra-tegien.
Moreover, health is a crosscutting issue in the European Social Agenda and an important item in the EU strategyfor sustainable development, both of which constituteimportant elements in the Lisbon strategy.
Dertil kommer, at sundhedspleje udgør et element i grænseoverskridende mobilitet og i forbedredeoffentlige finanser.
In additionhealth care has become an issue in cross border mobility and in the effort for improving public finances.
Folkesundheden blev for første gang sikret et retsgrundlag i Maastricht-traktaten (1993) (art. 129) som sigtede påat fremme af samarbejdet mellem medlemsstaterne,forebygge sygdomsudbredelse samt andre understøttende foranstaltninger. Harmonisering af love og andre retsforskrifter var ikke inkluderet.
In the Maastricht Treaty (1993) public health was given alegal base for the first time (Art. 129), encouraging cooperation among Member States, prevention of diseasesand incentive measures.
Som svar på disse nye forpligtelser offentliggjorde Kommissionen sin "meddelelseom rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden", der baserer sig på udarbejdelsen af otte offentligesundhedsprogrammer16.
Responding to these new obligations the Commission presented its "Communication onthe Framework for Action in the Field of Public Health16"based upon the establishment of eight Public Health Programmes.
EU-dimensionen tilførte merværdi gennem støtte til medlemsstaternes bestræbelserog formidling af "oplysninger om bedst praksis" medhenblik på løbende at understøtte tiltag til sundhedsbeskyttelse i hele Fællesskabet.
The EU-level added value through supportfor efforts pursued in Member States and disseminationof "best practice information", with a view to continuously underpin health protection provisions across the Community.
Sundhedsplejens kvalitet og bæredygtighed har opnåetstatus som et af de hovedområder, hvor medlemsstaternebør gennemføre et nærmere samarbejde.
The quality and sustainability of health care has been acknowledged as one of the key issues for closer co-operationamong the Member States.
På Det Europæiske Råds møde i Göteborg (juni 2001) blev Udvalget for Social Beskyttelse og Udvalget for Økonomisk Politik anmodet om at se nærmere på udfordringerne i et aldrende samfund og at udarbejde en første rapport til Det Europæiske Råds forårsmøde 2002 ompejlemærker inden for sundhedsvæsen og ældrepleje.Rapporten konkluderede, at de underliggende demografiske, teknologiske og finansielle forhold stiller de nuværende sundhedssystemer og ordninger for langvarig plejeog omsorg i EU over for en række udfordringer, hvor detnavnlig gælder om at opfylde følgende: målsætninger:adgang for alle uanset indkomst eller; formue pleje afhøj; kvalitet plejesystemernes økonomiske holdbarhed.
At the Gothenburg European Council (June 2001) the Social Protection Committee andthe Economic Policy Committee was asked to consider thechallenges of an ageing society and to prepare an initialreport for the Spring 200220European Council on orientations in the field of health care and care for the elderly.The report concluded that the underlying demographic,technological and financial factors present health careand long-term care systems in the European Union withchallenges that focus upon: access for all regardless ofincome or wealth; a high level of quality of care; andfinancial sustainability of care systems.
Ved udgangen af 1990'erne ændredes de generelle rammer for sundhedspolitikken.
At the end of the 1990s the general framework of healthpolicy changed.
Amsterdam-traktaten udvidede Fællesskabets beføjelser på det offentlige sundhedsområde.
The Treaty of Amsterdam expanded thepowers of the Community in the public health field.Article 129 was revised through the addition of severalnew provisions and renamed as Article 152.
Artikel 129 blev revideret med tilføjelse af adskillige nye bestemmelser og omdøbt til Artikel 152.Ifølge denne skal foranstaltninger på det offentligesundhedsområde: bidrage til sikring af et højt niveau forsundhedsbeskyttelse, forbedre sundhedstilstanden, forebygge sygdom og sygdomsfremmende årsager og sikre atalle EU tiltag beskytter sundhedstilstanden.
According to Article 152 actions in the public health area should: contribute towards ensuring the attainment of a high level ofhealth protection; improve health; prevent human illnessand disease; prevent sources of danger to health andensure that all EC policies protect health.
I denne brede sammenhæng fremlagde Kommissionen i maj 2000 en ny sundhedsstrategi17 med sigte på at fremme en integreret indsats angående sundhedsforanstaltningerpå Fællesskabsniveau.
In this overall context, in May 2000 the Commission pro-
Centralt i denne indsats var forslagettil et nyt Handlingsprogram vedrørende offentlig sund-
A key element of this was a proposal for a new programme of Community Action in the field of public
18 hed
18 health
Disse tre brede målsætninger blev tiltrådt af Rådet i enførste rapport om pejlemærker inden for sundhedspleje ogældrepleje til Det Europæiske Råd i Barcelona, som ogsåunderstregede, at alle sundhedssystemer i EU er baseret påprincipperne om solidaritet, ligelighed samt almengyldighed.
These three broad goals were endorsed by the Councilin an initial orientation report on health care and carefor the elderly to the Barcelona European Council whichalso stressed that all health systems in the EU are basedon the principles of solidarity, equity and universality.The Barcelona European Council asked the Commissionand the Council to examine more thoroughly the questions of access, quality and financial sustainability.
Det Europæiske Råd i Barcelona opfordrede Kommissionen og Rådet til nærmere at undersøge spørgsmålene om adgang, kvalitet og økonomisk holdbarhed21.Eftersom sundhedspleje står for en stor del af de offentligeudgifter, er sundhedssystemernes finansielle bæredygtighed og de dertil knyttede reformer betydningsfulde.
Basedupon a questionnaire submitted to the Member Statesthe Commission proposed a joint report on nationalstrategies to ensure a high level of social protection.21Since health care accounts for a large proportion ofpublic spending, the financial sustainability of care systems and their reforms in this regard are important.
Forbedret sundhedsinformation og kendskab til udviklingen i offentlig sundhed;Styrket kapacitet til en hurtig og samordnet indsatsvedrørende større sundhedstrusler;Målrettet indsats til sundhedsfremme og sygdomsbekæmpelse.
Improving health information and knowledge forthe development of public health.Strengthening the capability for co-ordinated,rapid response to major health threats.Targeting actions to promote health and preventdisease.
Kommissionen har herudover oprettet et EF-Sundhedsforum som samler de relevante europæiskeorganisationer. Endvidere muliggør det Sjette Rammeprogram for Forskning bl.a. en forskningsindsatsaf socialpolitisk betydning, navnlig med henblik på gennemførelsen af den europæiske sociale dagsorden19.
In addition, the Commission has created an EU Health Forum that brings together relevant European organisations.
Ansvaret for leveringen af sundhedstjenesteydelser henhører under medlemsstaterne. Dette ansvar er imidlertid
The responsibility for health care provision and fundinglies with Member States.
Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er en af de vigtigste dimensioner i EU's social- og arbejdsmarkedspolitik.Sundhed på arbejdspladsen er ikke kun fravær af ulykkereller erhvervssygdomme, men involverer fysisk, psykisk ogsocialt velvære, som er vigtigt for arbejdskvaliteten og forarbejdstyrkens produktivitet.
Health and Safety at work is one of the most importantdimensions in European social policy. Health at work isnot only the absence of accidents or occupational illnesses, but involves physical, moral and social wellbeing,which are important for the quality of work and for theproductivity of the workforce.
Der er udviklet en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsenfor perioden 2002-2006, som tager hensyn til ændringernei samfundet og i arbejdslivet22.
A new Community strategy on health and safety at work for the period 20022006 has been developed, taking into account changesin society and the world of work22.
Strategien tilstræber enhelhedsløsning vedrørende trivsel på arbejdspladsen baseret på forebyggende foranstaltninger og etablering afpartnerskaber mellem alle aktører på beskæftigelses-,sundheds- og sikkerhedsområdet.
The strategy adopts aglobal approach to wellbeing at work, based on preventative measures and building partnerships between allplayers in the areas of employment, health and safety.
November 1993Kom(2000) 285 endelig, d.16.5.2000EFT L 271/1 d.9.10.2002, beslutning 1786/EFSe det særlige program vedrørende forskning, teknologisk udvikling og anvendelse: Integrering og styrkelse af det europæiske forskningsområde (2002-2006)Baseret på KOM(2001) 723 endelig: Den fremtidige ældreomsorg og sundhedspleje – sikring af adgangen, kvaliteten og den økonomiskeholdbarhed.KOM(2002) 774 endelig KOM(2002) 118 endelig: Tilpasning til ændringerne i arbejdslivet og i samfundet: en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006
November 1993.COM (2000) 285 final of 16.5.2000OJ L 271/1 of 9.10.2002, Decision 1786/EC.See the specific programme for research, technological development and demonstration: Integrating and Strengthening the European Research Area (2002-2006).Based upon COM(2001) 723 final: The future of health care and care for the elderly: guaranteeing accessibility, quality and financial viability.COM(2002) 774 final. COM(2002) 118 final: Adapting to change in work and society: a new Community strategy on health and safety at work 2002-2006.
Befolkning og sundhed
2.2 Population and health
Borgernes sundhedstilstand er blevet bedre i alle EU-medlemsstater i de seneste tiår...
The health status of citizens has improved in all EU Member States over the last decades...
Dette er allerede blevet observeret på EU-15-plan(hvor den forventede middellevetid ved fødslen øgedesmed 2,5 år for mænd i perioden 1990-2000 sammenholdtmed to år for kvinder) og i alle medlemsstater undtagen Grækenland, Spanien, Luxembourg og Portugal.
This has already beenobserved at EU-15 level (where life expectancy at birthincreased 2.5 years for men between 1990 and 2000,compared with 2 years for women) and in all Member States except Greece, Spain, Luxembourg and Portugal.
EU-borgernes generelle sundhedstilstand undergår enforbedring.
The average health status of EU citizens is improving.
I 2000 udgjorde den forventede middellevetid (78 år) i ved fødslen for EU-15 (75 år for mænd og 81for kvinder).
In2000 the average life expectancy at birth for the EU-15was 78 (75 for men and 81 for women).
Dette er højere end i USA (74 år for mændog 80 for kvinder), men lavere end i Japan (78 år formænd og 84 for kvinder).
This is higherthan in the USA (74 for men, 80 years for women) butlower than in Japan (78 years for men, 84 for women).
Som følge af en øget middellevetid kombineret medændringer i fertiliteten bliver EU's befolkning i stigendegrad ældre.
As a result of increasing life expectancy combined withchanges in fertility, the EU population is increasinglyolder.
Denne demografiske aldring betyder, atantallet af ældre vokser, samtidig med at andelen af personer i den erhvervsaktive alder (15-64) falder. Dissedemografiske tendenser vil have økonomiske og socialefølger på en række områder inklusive sundheds- og plejeordninger.
This demographic ageing means that the numberof older people is growing while the share of those inworking-age (15 to 64) will decrease.
Den forventede middellevetid ved fødslen er ikke kun ensocial målestok.
Life expectancy at birth is not only a social indicator.
Det er også en vigtig økonomisk indikator.
Itis also an important economic indicator.
Makroøkonomiske undersøgelser og sundhedsanalyser viser, at sundhedstilstanden forklarer en stor del af
Analysis onmacroeconomics and health shows that health statusexplains an important part of the difference in economic growth rates.23
Middellevetid, mænd og kvinder. EU-15, 1960-2000
Life expectancy, men and women. EU-15, 1960-2000
70 mænd
70 men
Hvad angår leveringen af sundhedsydelser, er en af devigtigste demografiske tendenser den voksende gruppeaf "meget gamle" (over 80 år).
For the provision of health care, one of the mostimportant demographic trend is the increasing size ofthe very old age group (over 80 years old).
Denne gruppe vil voksemed 8 mio. personer i perioden 2010-2030, en stigning på44%, dvs. en vækst, der er endnu større end den, derforegår i den ældre befolkning i almindelighed.
It willincrease by eight million between 2010 and 2030, anincrease of 44%, i.e. a growth even larger than thatexperienced by the older population in general.Presently the majority of these very old people are inneed of assistance and care, which is either providedformally or informally - the latter of these includescare from family members, which is particularly evident in southern Member States.
På nuværende tidspunkt har hovedparten af disse meget gamlebehov for hjælp og pleje, som enten er formel eller uformel – sidstnævnte omfatter hjælp fra familiemedlemmerhvilket er særlig udpræget i sydlige medlemsstater.
In the future, households will reduce in size and families may be less ableto shoulder the increasing care tasks, making the roleof both formal and other informal carers of greaterimportance.
... hvilket giver sig udslag i nye mønstre for dødeli-gheds- og sygelighedstendenserne.
...leading to new patterns of mortality and morbidity trends.
Middellevetiden voksede i det 20. århundrede: Der sketeen stigning på 25 år i århundredets første 60 år, mens sti-
The figure on life expectancy has increased during thetwentieth century: an increase of 25 years was achievedin the first 60 years of the century, while in the last four
24 gningen i de sidste fire tiår var på yderligere otte år
24 decades eight more years were gained
Middellevetiden for mænd steg fra 68 år i 1970 til 75 år i
Male life expec- tancy increased from 68 years in 1970 to 75 years in
I samme tidsrum øgedes middellevetiden for kvin- der med seks år fra 75 år i 1970 til 81 år i 2000.
During the same period female life expectancy increased by 6 years, from 75 years in 1970, to 81 in 2000.
Den lavere middellevealder for mænd skyldes en overdødelighed i alle aldre for denne gruppe, hvilket er et velkendt fænomen i alle medlemsstater og også i de flesteandre lande i verden.
Lower life expectancy for men is caused by male overmortality at all ages, which is a well-known phenomenon in all Member States and also in the majority ofother world nations.
Disse kønsbestemte forskelle kan –selv om de er betinget af biologiske faktorer - tilskrivessociale årsager og visse livsstils-mønstre.
These inequalities by sex, althoughconditioned by biological factors, are mainly attributable to social causes and to certain lifestyle patterns.
Nu da mænds ogkvinders adfærd i EU bliver mere ensartet, begyndermænds og kvinders middellevetid at nærme sig hinan-
Nowthat the behaviour of men and women in the EU isbecoming more similar, male and female life expectan-
Efterhånden som folk lever længere, præges dødelig-heds- og sygelighedsmønsteret i stigende grad af deældre aldersgrupper.
As people are living longer, mortality and morbidityare shifting towards increasingly older ages.
De hyppigste dødsårsager er kredsløbssygdomme (ca. 40% af alle dødsfald), kræft (en fjerdedel af alle dødsfald), sygdomme i åndedrætsorganerne, lidelser i fordøjelsessystemet og ydre årsager såsomkvæstelser og forgiftning, herunder også (bil)ulykker26.
The maincauses of death are diseases of the circulatory system(around 40% of all deaths), cancer (a quarter of alldeaths), diseases of the respiratory system, digestivediseases and external causes of injury and poisoning,which includes (car) accidents26.
Etud af fem dødsfald skyldes sygdom, der kunne være undgået. Dette generelle mønster varierer imidlertid efterkøn og især alder.
One out of every fivedeaths is caused by a preventable disease.
For et givet år udgør den forventede levetid den gennemsnitlige alder, en nyfødt forventes at opnå, hvis dødelighedskvotienterne for det pågældende år opretholdes.
For a given year, life expectancy is the average age that a new-born baby may expectto live to if the mortality rates of this given year were maintained.
Da det samlede antal leveår, der mistes af en person, der dør i det første leveår, er langt højere end de år, som mistes af en person, der dør i en alder af f.eks. 65, er middellevetiden mere følsom over for en reduktion i spædbørnsdødeligheden end over for en øget levealder.
As the total number of years of life lost by a person who dies in the first yearof life is much higher than the years lost by a person who dies, for instance, at 65 years old, life expectancy is more sensitive to the reduction of infant mortality than to increasing longevity at older ages.
Stigningen i middellevetiden standsede imidlertid for unge mænd i anden halvdel af 1980'erne og i begyndelsen af 1990'erne i en række sydligemedlemsstater som følge af en stigende dødelighed i denne gruppe, som skyldtes aids og trafikulykker. Kilde: Eurostat. Se også rapport fra GD Sundhed og Forbruger Beskyttelse: "The health status of the European Population" EF 2001.
However, the increase in life expectancy stopped during the second half of the 1980s and early 90s for men in some southern Member States as a consequence of the increase of mortality caused by AIDS and traffic accidents, which affect young men in particular.