natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU’s system af fælles målsætninger og indikatorer, vurdering og rapportering for social beskyttelse og inklusion — den åbne koordinationsmetode — fungerer parallelt med EU’s strategi for vækst og beskæftigelse. Den fælles rapport om social beskyttelse og social inklusion er en nøglefunktion i den åbne koordinationsmetode (se boksen).
The EU’s system of common objectives, common indicators, assessment and reporting for social protection and inclusion – the open method of coordination (OMC) – operates in tandem with the EU Strategy for Growth and Jobs.
EU’s tilgang til socialpolitik er baseret på den åbne koordinationsmetode, som er en mekanisme til at koordinere medlemsstaternes økonomi-, beskæftigelses- og socialpolitikker.
The EU approach to social policy is based on the OMC: a mechanism to coordinate Member States’ economic, employment and social policies.
Målet er en udvikling mod fælles europæiske mål, hvor de individuelle lande samtidig selv kan vælge at definere politikkerne for, hvordan målene bedst nås.
The aim is to progress towards common European goals while giving individual countries the choice of defining the policies for how best to achieve them.
Under den åbne koordinationsmetode opretter medlemsstaterne selv nationale handlingsplaner, hvori de fastlægger prioriteter og planlagte handlinger, mens Europa-Kommissionen støtter og overvåger fremdriften.
Under the OMC, the Member States draw up national action plans outlining priorities and planned actions, with the European Commission supporting and monitoring progress.
Fælles rapport om social beskyttelse og social inklusion 2009 — Oversigt Social inklusion, pensioner, sundhedspleje og langtidspleje
Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2009 – Summary Social inclusion, pensions, healthcare and long-term care
Medlemsstaternes NSR’er blev præsenteret i slutningen af september 2008 og lå således klar, før den realøkonomiske finansielle krise satte ind.
Presented at the end September 2008, the Member States’ NSRs were prepared before the fallout of the financial crisis on the real economy took hold.
Selv om der ikke er taget højde for denne udvikling i NSR’erne, har medlemsstaterne og Kommissionen indgået en aftale om, at rapporterne stadig er relevante, og at de handlinger, der var påtænkt som en hjælp til at nå de fælles sociale målsætninger, blot er blevet desto vigtigere.
Although these developments could not be anticipated in the NSRs, Member States and the Commission have agreed that the reports are still relevant, and that the actions envisaged to help achieve the shared social objectives have become all the more urgent.
Det er navnlig vigtigt, at socialpolitikkerne på en og samme tid støtter målet om at afhjælpe negative sociale virkninger for de mest sårbare og mindsker effekterne af krisen på økonomien som helhed.
In particular, appropriate social policies should simultaneously support the goals of mitigating adverse social impacts on the most vulnerable and of containing the impact of the crisis on the economy overall.
Omkring 16 % af EU’s befolkning, eller 79 millioner mennesker, risikerer at komme til at leve i fattigdom på grund af utilstrækkelig indkomst, og for børn og ældre er tallet endnu højere.
Some 16% of the EU population – or 79 million people – are at risk of income poverty, and for children and the elderly, this proportion is even higher.
Der er mange årsager til fattigdom, herunder bl.a. dårlige boligforhold, utilstrækkelige kvalifikationer, manglende adgang til sundhedspleje og andre livsvigtige tjenesteydelser samt manglende mulighed for at få adgang til arbejdsmarkedet. Alle disse faktorer kan, især når de kombineres, hindre borgere i at deltage fuldt ud i samfundslivet.
Poverty has multiple roots: poor housing, insufficient skills, a lack of real access to healthcare and other vital services, an inability to access the labour market — all these factors, particularly in combination, can prevent citizens from being able to fully participate in society.
Social inklusion drejer sig om at sikre, at alle, herunder sårbare grupper, fuldt ud kan tage del i arbejdslivet og samfundet, og at de har lige muligheder herfor.
Social inclusion is about making sure that everybody, including vulnerable groups, can play a full part in work and society and that they have an equal opportunity to do so.
Fremme af social inklusion er også afgørende for at nå EU’s mål om vedvarende økonomisk vækst, flere og bedre job og større social samhørighed.
Promoting social inclusion is also vital to achieving the EU’s goals of sustained economic growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Da 2010 er det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, skal EU til den tid gentage sin forpligtelse om at foretage en afgørende indsats for at udrydde fattigdom og social udstødelse.
With 2010 being the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the EU is to reaffirm its commitment to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by then.
De sociale beskyttelsessystemer er højtudviklede i EU.
Social protection systems are highly developed in the EU.
De beskytter borgerne mod den risiko for utilstrækkelige indtægter, der knytter sig til arbejdsløshed, sygdom og invaliditet, forældreansvar, alderdom og utilstrækkelig indtægt som følge af tabet af en ægtefælle eller forælder.
They protect people against the risks of inadequate incomes associated with unemployment, illness and invalidity, parental responsibilities, old age or inadequate income following the loss of a spouse or parent.
De garanterer også adgang til tjenesteydelser, der er grundlæggende for at kunne leve et værdigt liv.
They also guarantee access to services that are essential for a life in dignity.
Men der findes stadig uligheder, og i en verden i hurtig forandring står de sociale beskyttelsessystemer over for nye udfordringer.
However, inequalities persist and in a fast-changing world, social protection systems are facing new challenges.
De vigtigste trusler kommer først og fremmest fra den aldrende befolkning, hvor andelen af borgere på 65 år og derover anslås at ville stige med 77 % frem til 2050.
In particular, the principal threats come from the ageing population, with the proportion of citizens aged 65 and over projected to rise by 77% by 2050.
Medlemsstaterne er derfor i gang med at gennemføre reformer af deres pensions-, sundhedspleje- og langtidsplejesystemer for at sikre en generel og vedvarende adgang hertil.
Member States are therefore reforming their pensions, healthcare and long-term care systems in order to ensure universal and sustainable access.
Formålet med udgifter til social beskyttelse
Role of social protection expenditure
Social beskyttelse har til formål at beskytte mod fattigdom, men bidrager også til at sikre mennesker mod betydelige sociale risici.
Social protection serves to cushion poverty, but it also helps insure people against important social risks.
En nærmere undersøgelse af udgifterne til social beskyttelse viser, at alderspensioner og ydelser til sygdom og sundhedspleje udgør den væsentligste del af udgifterne i alle EU-medlemsstater (se figur).
A closer look at social protection expenditure shows that old-age pensions and sickness and healthcare benefits represent the bulk of spending in all EU Member States (see figure).
Ved en vurdering af, hvilken forebyggende effekt social beskyttelse har, er det derfor nødvendigt at se nærmere på pensionssystemernes elasticitet og borgernes adgang til sundhedspleje.
This is why when assessing the preventive role of social protection, it is necessary to look in particular at the resilience of pension systems and access of citizens to healthcare.
Ydelser til social beskyttelse (% af BNP, 2006)
Social protection benefits (% of GDP, 2006)
Sygdom/sundhedspleje Arbejdsløshed
Sickness/Health care Unemployment
Invaliditet Bolig
Disability Housing and Social exclusion
DEN SOCIALE VIRKNING AF DEN ØKONOMISKE KRISE
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
De seneste arbejdsløshedsstatistikker viser klart, hvilken indflydelse den finansielle afmatning har på arbejdsmarkederne.
Recent employment statistics clearly show the impact of the financial downturn on labour markets.
EU’s arbejdsløshedsprocent lå f.eks. på 8,3 % i marts 2009 i forhold til 6,7 % i marts 2008.
The EU unemployment rate reached 8.3% in March 2009, for example, from a low of 6.7% in March 2008.
Visse lande, f.eks. Estland, Irland, Letland, Litauen og Spanien, har været særligt hårdt ramt.
Some countries like Estonia, Spain, Ireland, Lithuania and Latvia have been particularly adversely affected. ected.
Arbejdsløshedsprocent (%)
Unemployment rate (%)
EU (27 lande)
EU (27 countries)
Bemærk! I figuren vises antal arbejdsløse som en procentdel af arbejdsstyrken (det samlede antal beskæftigede og ubeskæftigede).Kilde: Eurostat.
Note: The chart shows unemployed persons as a percentage of the labour force (total number of people employed and unemployed). Source: Eurostat.
Flere borgere anmoder om ydelser
More citizens claiming benefits
I de seneste måneder er arbejdsløsheden steget betydeligt i EU, både samlet set og i de fleste medlemsstater, især inden for grupperne unge, arbejdstagere med tidsbegrænset ansættelseskontrakt og indvandrere.
In recent months unemployment has risen considerably in the EU as a whole and in most Member States, especially as regards certain groups such as the young, those on temporary contracts and migrants.
Oplysninger, der er indsamlet af Udvalget for Social Beskyttelse, peger på, at de fleste medlemsstater forventer, at de sociale bistandsordninger vil blive sat under pres, da visse personer, som i øjeblikket er dækket af arbejdsløshedsforsikring, kan gå hen og miste deres ydelser, før de finder et nyt job.
Information collected by the Social Protection Committee suggests that most Member States expect social assistance schemes to be put under pressure as some people currently covered by unemployment insurance may lose their entitlements before finding a new job.
Desuden er procentdelen af ældre arbejdstagere, der ansøger om efterløn eller invalidepension, allerede begyndt at stige i en række lande.
In addition, the percentage of older workers claiming early retirement or disability has already started to grow in some countries.
I visse lande er antallet af husstande, der misligholder deres kreditforeningslån eller risikerer overtagelse, hurtigt stigende.
In some countries, the number of households defaulting on their mortgage payments or facing repossession is rapidly escalating.
Der ses også en stigende hyppighed af insolvens og problemer med adgang til kredit for privatpersoner. Finansierede pensionsordnin-
Increased rates of over-indebtedness and issues with access to credit for individuals have also been reported.
DEN SOCIALE VIRKNING AF DEN ØKONOMISKE KRISE ger står over for et kraftigt fald i værdien af de investeringer, der ligger til grund for pensionsforpligtelserne.
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
De, der vil blive hårdest ramt af krisen, vil højst sandsynligt være sårbare husstande med en dårlig stilling på arbejdsmarkedet og i samfundet.
The most badly hit victims of the crisis will likely be vulnerable households at a disadvantage in the labour market and in society.
Deraf behovet for sociale sikkerhedsnet, der er finmaskede nok til at forhindre, at visse borgere falder igennem, og effektive nok til at sende dem tilbage i aktiv deltagelse i det sociale liv og på arbejdsmarkedet.
Hence the need for social safety nets which are tight enough to prevent people from falling through and effective enough to launch them back into active social and labour market participation.
En måde, hvorpå effekterne af den økonomiske krise kan afbødes, og som kan bidrage til at vende udviklingen, er at bygge på de værdier, som underbygger EU’s socialpolitikker og udviklingen i systemreformerne.
One way to mitigate the effect of the economic crisis and help recovery is to build on the values that underpin the EU’s social policies and progress in system reforms.
De seneste strukturreformer inden for social sikkerhed har givet resultater, bragt flere personer i arbejde, været med til at sikre, at det betaler sig at arbejde og styrket arbejdsmarkedernes elasticitet ved at forlænge den erhvervsaktive periode og støtte økonomisk vækst.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, better ensuring that work pays and strengthening the resilience of labour markets, prolonging working lives and supporting economic growth.
Det er afgørende yderligere at styrke det positive gensidige samspil med indsatsen for vækst og beskæftigelse, navnlig ved at fokusere mere på effektiv politisk integration og harmonisering af de sociale hensyn på andre politiske områder.
Further reinforcing the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably giving more attention to effective policy integration and mainstreaming of social concerns in other policy areas.
For at tackle den negative indvirkning på beskæftigelsen og den sociale samhørighed skal reformer på lang sigt fastholdes, men suppleres med foranstaltninger på kort sigt med det formål at forebygge tab af arbejdspladser og sikre husstandsindkomster.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained.
Det er nødvendigt med en stærk, koordineret indsats i hele EU.
These should be balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Den europæiske økonomiske genopretningsplan, som er EU’s strategi til genoprettelse efter den aktuelle økonomiske krise, indeholder vigtige oplysninger herom.
A strong coordinated EU response is necessary and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan – the EU’s strategy to drive its recovery from the current economic crisis.
Desuden bør det fulde potentiale af Den Europæiske Socialfond udnyttes på en fleksibel og rettidig måde for at afdæmpe krisens sociale virkninger ved at støtte en hurtig genindsættelse af arbejdsløse på arbejdsmarkedet med fokus på de mest sårbare.
In addition, the European Social Fund should be used to its full potential in a flexible and timely way to alleviate the social impacts of the crisis, by supporting rapid labour market re-entry of the unemployed and focusing on the most vulnerable.
Der gøres en indsats for at forenkle gennemførelsen af EU’s strukturfonde og for at udvide koordineringen med socialpolitikkerne.
Efforts are being made to simplify the implementation of the EU Structural Funds and to enhance coordination with social policies.
BEKÆMPELSE AF FATTIGDOM OG SOCIAL UDSTØDELSE
FIGHTING POVERTY AND SOCIAL EXCLUSION
Som vist i boksen DEN SOCIALE SITUATION I TAL lever en ikke ubetydelig del af EU’s befolkning under fattigdomsgrænsen (1). Dette tal går fra 10 % i Tjekkiet og Nederlandene til 21 % i Letland.
As shown in the SOCIAL SITUATION IN NUMBERS box, a noticeable proportion of the EU population lives below the poverty threshold 1.
Desuden har børn og ældre en endnu større risiko for at leve i fattigdom — på 19 %.
What is more, children and the elderly face an even higher poverty risk, at 19%.
Det er vigtigt at være på vagt, da der både kan opstå nye risikogrupper — f.eks. unge arbejdstagere og nye arbejdstagere på arbejdsmarkedet — og nye risici.
Vigilance is needed as new risk groups – e.g. young workers and labour market entrants – as well as new risks, may emerge.
DEN SOCIALE SITUATION I TAL: 16 % af europæerne, eller 79 millioner personer, risikerede fattigdom i 2007.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: 16% of Europeans, or 79 million people, were at risk of poverty in 2007
Tærskelværdi for en enkelt husholdning (højre akse)Risiko for fattigdom (venstre akse) der
Value of thresholds for a single household (right axis)At-risk-of-poverty rate (left axis) ds
% af samlet be f
% of t u
Kilde: EU-SILC (2007); indkomstår 2006; undtagen for Det Forenede Kongerige (indkomstår 2006) og for Irland (forskudt referenceperiode for indkomst 2005-2006); Rumænien: national undersøgelse af husstandsbudget 2006.
Source: EU-SILC (2007); income year 2006; except for UK (income year 2006) and for IE (moving income reference period 2005-06); RO: National Household Budget Survey 2006.
Data mangler for Bulgarien.NMS = Nye medlemsstater
BG data missing.
Dette er defineret som 60 % af den nationale median for ækvivaleret disponibel indkomst efter sociale overførsler.
This defined as 60% of the national median equivalised disposable income, after social transfers.
Hjælpe børn ud af fattigdom
Helping children out of poverty
Andelen af børn i EU, der er i risiko for fattigdom, er ikke faldet siden 2000.
The proportion of children at risk of poverty in the EU has not fallen since 2000.
Afhjælpning af børnefattigdom og en indsats for at bryde den sociale arv mellem generationer har været et væsentligt fokusområde siden starten på den sociale inklusionsproces.
Tackling child poverty and breaking the transmission of disadvantage between generations has been a significant concern since the launch of the social inclusion process.
Problemet er i stigende grad blevet udpeget som en nøgleprioritet for medlemsstaterne.
The issue has increasingly been singled out as a key priority for Member States.
I marts 2006 bad Det Europæiske Råd de 27 EU-medlemsstater om at tage afgørende skridt for at udrydde fattigdom blandt børn.
In 2006, the March European Council asked the EU-27 to take decisive steps to eradicate poverty among children.
Mange har taget denne opfordring til sig.
Many have taken this invitation to heart.
De fleste lande, der gjorde problemet til en prioritet, planlægger faktisk nu at forstærke deres strategier og følge en mere flerdimensional og integreret tilgang.
Indeed, most countries which made the issue a priority are now planning to reinforce their strategies and follow a more multidimensional and integrated approach.
Medlemsstaternes indsats for at gennemføre omfattende strategier mod fattigdom og social udstødelse af børn, herunder tilgængelig og overkommelig kvalitetsbørnepasning, skal stimuleres.
A boost must be given to Member States’ efforts to implement comprehensive strategies against poverty and social exclusion of children, including accessible and affordable quality childcare.
22 lande har opstillet mål med hensyn til børnefattigdom, heraf har 16 anvendt EU-god-kendte indikatorer.
22 countries have set targets relating to child poverty, 16 of them using EU-agreed indicators.
Nogle få har også opstillet delmål for deres særlige udfordringer (husholdninger uden job, mest udsatte familier, fattigdomsintensitet og børnepasning).
A few have also set intermediate targets for their specific challenges (jobless households, families most at risk, intensity of poverty, childcare).
Desuden er der generelt større fokus på børn og familier i den overordnede udformning af politik for social inklusion, især når sammenhængen er aktiv inklusionspolitik.
In addition, greater attention is generally given to children and families in the overall design of social inclusion policies, notably in the context of active inclusion policies.
Mange har integreret børnefattigdom på områder som f.eks. mindsteindkomst og mindsteløn, forening af arbejds- og familieliv og familievenlige tjenester.
Many have ‘mainstreamed’ child poverty in this way in areas such as minimum income and wages, reconciliation of work and family life and family-friendly services.
Fremme af den sociale inklusion af romaer
Promoting the social inclusion of Roma
Romaer er udsat for forskelligartede ulemper og er blandt de mest sårbare over for social udstødelse og fattigdom.
Roma throughout Europe tend to face a range of disadvantages, making them extremely vulnerable to social exclusion and poverty.
Derfor har medlemsstater med en betydelig minoritet af romaer været mere opmærksomme på dette problem, og de har generelt en bedre forståelse af de problemer, som knytter sig til denne befolkningsgruppe.
Accordingly, the Member States with a sizable Roma minority have given more coverage to this question and in general there is a better understanding of the challenges involved.
Den indsats, der skal gøres, omfatter navnlig desegregering, adgang til beskæftigelse, tackling af uddannelsesmæssigt dårligt stillede og øget adgang til basisfaciliteter som f.eks. boliger og sundhedspleje.
In particular, the issues to be tackled include desegregation, access to employment, addressing educational disadvantage, and improved access to basic services such as housing and healthcare.
I de fleste lande mangler der imidlertid stadig en omfattende politisk ramme samt flere oplysninger og et mere omfattende og pålideligt videngrundlag.
However, there is a need for a comprehensive policy framework, together with more data and a more extensive and reliable knowledge base.
Bekæmpelse af social udstødelse betyder hjælp til inklusion af sårbare grupper og tackling af forskelsbehandling på alle livets områder, herunder på jobmarkedet.
Combating social exclusion means promoting the inclusion of vulnerable groups and tackling discrimination in all spheres of life, including on the job market.
Strategier for »aktiv inklusion« spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at socialpolitikkerne mobiliserer de personer, der er i stand til at arbejde, og samtidig sikrer en rimelig levestandard for dem, som er og fortsat vil være udelukket fra arbejdsmarkedet.
‘Active inclusion’ strategies have an important part to play, to make sure that social policies mobilise people who are capable of working while providing a decent standard of living to those who are and will remain outside the labour market.
Aktiv inklusion, der på én gang fremmer rummelige arbejdsmarkeder og sikrer en tilstrækkelig indkomst og adgang til tjenesteydelser af høj kvalitet, er en prioritet for de fleste medlemsstater.
Active inclusion, simultaneously promoting inclusive labour markets, ensuring adequate income and access to quality services, is a priority for most Member States.
I de fleste tilfælde tackles rummelige arbejdsmarkeder, adgang til tjenester af god kvalitet og passende indkomster særskilt, hvorimod de fleste dårligt stillede er udsat for mange ulemper, og integrerede løsninger er derfor afgørende.
However, the various aspects are dealt with separately in most cases, whereas most disadvantaged people suffer from multiple disadvantages and integrated responses are essential.
En anden gruppe, der ofte er stillet over for sociale handicap, er indvandrere.
Another group that tends to face social disadvantages are immigrants.
Der er stadig en betydelig kløft mellem denne gruppe og størstedelen af befolkningen med hensyn til fattigdom, indkomst, helbred, beskæftigelse, arbejdsløshed, uddannelse og skolefrafald.
Indeed, significant gaps persist between this group and the majority population in terms of poverty, income, health, employment, unemployment, education and early school-leaving.
En række medlemsstater har det som et prioriteret mål at forbedre inklusionen af indvandrere.
As such, the Member States give priority to improving the inclusion of migrants.
De anvender i stigende grad en holistisk tilgang, hvor de fokuserer mere på at få både migranter og værtssamfundet involveret i processen, og flere arbejder på at skabe synergier mellem inklusionspolitikker og foranstaltninger mod diskrimination.
Increasingly adopting a holistic approach, they are focusing more on getting both migrants and the host society involved in the process, and several are working to create synergies between inclusion policies and antidiscrimination measures.
Men der er stadig behov for en større indsats.
But still the issue needs to be given increased attention.
Med anslået 50 millioner europæiske borgere eller mere, som har en eller anden form for handicap (2), tages der stadig hånd om inklusionen af disse borgere.
With an estimated 50 million European citizens or more having some form of disability2, the inclusion of these citizens continues to be addressed.