natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter tiltrædelsen i 2004 erstattes Ispa-finansierin-gen af Samhørighedsfonden i de nye medlemsstater.
After accession in 2004, ISPA funding will be replaced by the Cohesion Fund in the new Member States.
Indbyggere/km2
Page 22
Strukturfondene og bæredygtig udvikling
Competitiveness, sustainable development and cohesion in Europe – From Lisbon to Gothenburg
Nogle af de vigtigste trade-offs, der er relevante for regionalpolitik, er følgende: vejbygningprojekters indvirkning på arealanvendelse og emissioner; indvirkningen af øget turisme på naturlige levesteder; og i nogletilfælde indvirkningen af øget beskæftigelse og velstand på indkomstforskelle og social udelukkelse.
The Structural Funds and sustainable development emissions; the impact of greenfield development on biodiversity and on emissions through increased transport;the impact of increased tourism on natural habitats;and, in some cases, the impact of increased employmentand wealth on increasing income disparities and socialexclusion.
En undersøgelse, baseret på studiet af 19 regioner frahele Europa, som offentliggjordes i 2002 af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik,viser, at strukturfondene bidrager til at skabe en merebæredygtig regionaludvikling.
Based on 19 case studies of regions from all over Europe, astudy published in 2002 by the Directorate-General for Regional Policy of the European Commission shows that the Structural Funds make a positive contribution to more sustainable regional development.
Det konstateredes, atstrukturfondenes interventioner generelt er rettet modde kritiske regionale trade-offs og mod de løsninger, derindebærer den største værditilvækst.
It was found that Structural Fund interventions generally seek to address the critical regional trade-offs and win–win situations.
Der kunne dog imange tilfælde opnås en mere fokuseret indsats ved atgøre afvejningerne mere eksplicitte og ved at tilstræbeen bedre integration med sektorbaserede og nationalepolitikker.Ivisseregioner kunne princippet ombæredygtighed bedre inddrages i overvejelsen af, hvordan projekter startes og udvælges.
However,the focus could in many cases be improved by making thetrade-offs more explicit and by seeking better integrationwith sectoral and national policies. Furthermore, in someregions, sustainability could be better taken into consideration in the way projects are generated and selected.
Det bemærkes i undersøgelsen, at regionalpolitik kun erén af en række politikker, der påvirker en regions vigtigste politiske trade-offs.
The study notes that regional policy is only one of anumber of policies having an impact on the main policytrade-offs of a region.
I nogle tilfælde kan områdersom national transport- og socialpolitik have større indvirkning på graden af bæredygtighed i den lokale udvikling end regionalpolitik, der afvikles gennem strukturfondenes interventioner.
In some cases, policies such as national transport and social policies can have a greaterimpact on the sustainability of regional developmentthan regional policies as carried out through Structural Fund interventions.
Nærmere information er tilgængelig på internetadressen:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/evaluation/rado_en.htm
Further information is available at:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/evaluation/rado_en.htm
WIEN (ØSTRIG), GYÖR (UNGARN)
VIENNA (AUSTRIA), GYÖR (HUNGARY)
Grøn virksomhed giver pote
Businesses find it pays to be green
I regioner med en stærk industritradition, såsom Wien i Østrig og Györ i Ungarn har erhvervsaktiviteter i årevisværet synonymt med nedbrydelse af det naturligemiljø.
In regions with a strong industrial tradition, such as Vienna in Austria and Györ in Hungary, economic activityhas long been synonymous with a deterioration in thenatural environment.
Denne situation er imidlertid ved at ændre sig,idet stadig flere virksomheder søger at opfylde behovetfor bedre miljøbeskyttelse.
This situation is beginning tochange, however, as more and more businesses respondto demands for greater environmental protection.
lerne fra det forrige program (Ökoprofit, klimabeskyttelse, miljømærkning i forbindelse med turisme, EMAS(fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision)og ISO 14 001) og giver mulighed for at oprette et ekstramodul beregnet på at reducere affaldsmængden frasmå virksomheder.
cludes all the modules from the previous programme(Ecoprofit, climate protection, tourist ventures, EU ecomanagement and audit scheme (EMAS) and ISO 14001)and provides for the development of an additional module aimed at reducing the amount of waste produced bysmall businesses.
At bistå virksomheder med at indføre grønne arbejdsmetoder er imidlertid en kompliceret opgave, derfordrer en integreret fremgangsmåde med samarbejdemellem offentlige instanser, virksomheder og konsulentfirmaer. Det var netop formålet med det grænseoverskridende projekt »Ökoprofit Wien-Györ«, der gennemførtes i 2001 under EU’s Interreg II-program.
Increasing numbers of businesses in all sectors of theeconomy are beginning to realise that, by introducingmore environmentally friendly practices, they can addvalue to their image, and ensure more sustainable conditions for future development.But assisting businesses toadopt ‘green’ practices is a complex task, which requiresan integrated approach, involving cooperation betweengovernment agencies, businesses and consultancy firms.Facilitating this process was the aim of the ‘Ecoprofit Vi-enna–Györ’ crossborder project, which was implemented in 2001 under the EU Interreg II programme.
Deltagere i projektet Ökoprofit Vienna-Györ.
Participants in the ‘Ecoprofit Vienna-Györ’ project
Det var specielt udformet for små ogmellemstore virksomheder i produktionssektoren og hartil opgave at øge opmærksomheden omkring degrundlæggende principper for materiale- og energiforvaltning gennem deltagelse i arbejdsgrupper og individuelle rådgivningssessioner. Målet er at overbevisedeltagerne om, at hvis de kan imødegå de udfordringer,dererforbundetmedinnovationogomkost-ningsstyring, kan de forbedre deres konkurrenceevneved at udvise respekt for miljøet.
It was specifically designed for small andmedium-sized businesses in the production sector andaims to promote awareness of the basic principles of materials and energy management through participationin working groups and individual consulting sessions.The objective is to convince participants that, if they canmeet the challenges of innovation and cost control, theycan actually improve their competitiveness by respectingthe environment.
»Ökoprofit Wien-Györ«-projektet har først og fremmestfokuseret på Wien, hvor antallet af deltagende virksomheder steg fra 15 det første år til 40 det efterfølgendeår.
To date, the ‘Ecoprofit Vienna–Györ’ project has focusedmainly on Vienna, where the number of participatingbusinesses increased from 15 in the first year to 40 in thefollowing year.
Samtidig har projektdeltagerne i Wien taget kontakttil repræsentanter for de kommunale myndigheder i Györfor at afholde et lignende initiativ på den ungarnske sideaf grænsen.
However, in parallel, the Viennese specialists have established contacts with city governmentofficials in Györ with a view to setting up a similar initiative on the Hungarian side.
Der er allerede udfærdiget informationsmateriale på ungarnsk.
Information material in Hungarian has already been drafted.
På længere sigt vil projektet ogsåstøtte indførelsen af et miljøforvaltningssystem i overensstemmelse med EU-bestemmelser, der gælder for detøkonomiske område mellem de to byer.
In the longer term,the project will also contribute to the introduction of asystem of environmental management, in accordancewith European regulations, in the economic area situated between the two cities.
»Ökoprofit Wien-Györ« udvides nu med støtte fra Interreg III-programmet til et større projekt, »ÖkoBusinessPlan Wien-Györ«. Dette projekt omfatter alle modu-
With support under the Interreg III programme, ‘Ecoprofit Vienna–Györ’ is now being expanded to a biggerproject, ‘EcobusinessPlan Vienna–Györ’.
Partnere i bæredygtigaffaldshåndtering benytte et grønt område i Sirvintai Kommune og i stedetvælge det tidligere industriområde Kazokistes.
Partners in sustainablewaste management authorities to abandon the idea of using a green area inthe municipality of Sirvintai in favour of the formerindustrial site of Kazokistes.
Planlægningen og udviklingen af et nyt affaldshåndteringsprojekt i Vilnius giver for første gang en ikke-stats-lig organisation (ngo) mulighed for at deltage i et projekt, der er støttet af Det Strukturpolitiske Førtiltrædelsesinstrument (Ispa) i Litauen. Erfaringerne viser, atngo’er spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre gennemsigtigheden for offentligheden og til at inddrageforhold vedrørende bæredygtighed i de tidligste faseraf projektplanlægningen.
The planning and development of a new waste management project in Vilnius provided the first opportunity for a non-governmental organisation (NGO) to participate in a project supported by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA) in Lithuania.The experience highlights the important role of NGOs inensuring public transparency and the consideration ofsustainability issues at the earliest stages of projectplanning.
Denne positive oplevelse viser, at selv om ngo’er af og tilbetragtes som værende til gene, kan de bidrage konstruktivt til at sikre projekters kvalitet og gennemsigtighed i offentligheden.
This positive experience shows that, despite sometimesbeing seen as disruptive, NGOs can play a constructiverole in ensuring the quality and public transparency ofprojects.
Det fremhæver også fordelene ved at deles om ekspertisen.
It also highlights the benefits of sharing expertise.
Foreninger, erhvervsdrivende og myndigheder kan alle spille en vigtig rolleog lære af at samarbejde om sådanne komplicerede projekter.
Associations, professionals and administrationsall have a role to play and can learn from the experienceof jointly implementing complex projects of this kind.
Indsamlingen og behandlingen af fast kommuneaffalder et stort problem i Vilnius distriktet. I visse landdistrikter er der ingen affaldsindsamling og eksisterende kommunale lossepladser har ingen miljøbeskyttelsessyste- mer.
The collection and treatment of solid municipal waste isa major problem in the county of Vilnius.
Det anslås, at der hvert år løber 350 000 m3 spildevand ud i jorden fra regionens 125 lossepladser.Lossepladsen Kariotiskes, der betjener Vilnius og liggerlige op ad Trakai Nationalparken, er en undtagelse, menselv der har forskere registreret en forværring af grundvandsspejlet.
It is estimated that 350 000 m3 of effluent enters the soil every year from the region’s 125 dumps. The Kariotiskes dump, which serves Vilnius and adjoins the Trakai National Park, is an exception, but, even there,analysts have recorded a deterioration in the watertable.
Det aktuelle Ispa-affaldshåndteringsprojekt i Vilnius-re-gionen indebærer, at fem kommunale lossepladser skallukkes, herunder den i Kariotiskes, og at der skal byggesen ny regional losseplads, som opfylder nationale og EU-standarder.
The current ISPA waste management project in the Vilnius region involves the closure of five municipal dumps,including the Kariotiskes dump, and the construction ofa new regional dump, which meets national and European standards.
Den nye losseplads skal placeres i Elektrenai Kommune, ved et tidligere stenbrud.
The new dump is to be located in themunicipality of Elektrenai, on the site of a former quarry.
Det udstyres meden indeslutningskappe, et pumpesystem for spildevand,ti brønde til vandspejlsanalyse og et biogasanlæg til elfremstilling.
It will have a containment shell, an effluent pumpingsystem, 10 wells for water table analysis, and a biogascollector for electricity production.
Projektet vil i sidste ende resultere i en reduktion i spildevandsudsivningen på 80 %.
The project will ultimately make it possible to achieve a four-fifths reduction in effluent seepage.
Et særligt aspekt ved projektet — og det er første gangfor Ispa — er, at Lithuanian Green Movement (LGM), enikke-statslig organisation, deltager i de forberedendedrøftelser.
A notable aspect of the project, and a ‘first’ for ISPA, isthe involvement in the preparatory discussions of the Lithuanian Green Movement (LGM), a non-governmen-tal organisation.
LGM var af projektets tilsynsudvalg inviteretsom observatør og deltog i de offentlige høringer omevaluering af de fremførte alternativers miljømæssigeindvirkning.
Invited as an observer by the projectmonitoring committee, the LGM was a participant in thepublic hearings to evaluate the environmental impact ofthe various options available.
Det lykkedes LGM at blokere for konstruktionen af et affaldsforbrændingsanlæg, der var en af deførste alternativer under overvejelse.
It successfully opposed theconstruction of a waste incinerator, which was one ofthe early options considered.
Et andet kontroversielt spørgsmål var placeringen af den regionalelosseplads.
Another controversial issue was the siting of the regional dump.
Protester fra lokalbefolkningen og det lokaleforeningsliv sammen med en nøje planlagt LGM-kam-pagne fik myndighederne til at droppe idéen om at
Protests by thelocal population and local associations, together with acarefully thought-out LGM campaign, caused the
Renere vand giver nyt liv til Szczecin
Cleaner water gives new life to Szczecin
Byen Szczecin lægger ved hjælp af EU-finansiering under Det Strukturpolitiske Førtiltrædelsesinstrument(Ispa) fundamentet til bæredygtig udvikling ved at investere i modernisering af byens vandforsynings- ogvandrensningsanlæg.
With the help of EU funding under the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), the city of Szczecin is laying the foundations for sustainable development through investment in the modernisation of itswater supply and water treatment facilities.
Havnebyen Szczecin (420 000 indbyggere) ved Odra-flo-den bidrager kraftigt til forureningen i Østersøen.
Located on the River Odra, the port city of Szczecin (population 420 000) is a major contributor to pollution inthe Baltic Sea.
Byenhar i øjeblikket kun ét lille mekanisk rensningsanlæg påden østlige side af floden.
At present, the city has only one small,mechanical wastewater treatment plant, located on theeast bank.
Der er slet ingen rensningsanlæg på den vestlige side, og kun 13 % af den samledemængde spildevand fra byen renses.
There is no treatment plant on the west bank,and only 13% of the total wastewater generated in thecity is currently being treated.
Kvaliteten af Szczecins drikkevand er også dårlig, langtunder EU’s standarder.
The quality of drinking water in Szczecin is also poor,and is well below EU standards.
Byens vandforsyning er stort sethelt afhængig af én enkelt forsyningsledning fra Mied-wie-søen sydøst for byen.
The city’s water supply islargely dependent on a single pipeline from one mainwater source at Miedwie Lake, to the south-east of thecity.
Det procentvise udslip i vanddistributionssystemet er også højt.
The rate of leakage in the water distribution systemis also high.
I marts 2000 lagde byen sidste hånd på en dispositionsplan med henblik på at gennemføre et større investeringsprogram, der omfatter to nye rensningsanlæg påden vestlige flodbred, opgradering af anlægget påden østlige side og et større udvidelses- og renoveringsprogram for kloaksystemet.
In March 2000, the city completed a master plan to implement a major programme of investment, which includes two new wastewater treatment plants on thewest bank, the upgrading of the plant on the east bank,and a major programme of sewerage extension and rehabilitation.
Det overordnede måler at gøre byen i stand til at opfylde EU-standarderne,særlig byspildevandsdirektivet (2) og drikkevandsdi- rektiverne (3
The overall aim is to enable the city toachieve compliance with EU standards, in particular theurban wastewater directive(2) and the drinking water directives (3
Det nuværende renseanlæg i Szczecin.
The existing wastewater treatment plant in Szczecin
Der er allerede afsat EU-finansieringtil den første fase af arbejdet, der koster over 47 mio.EUR, herunder 23 mio. EUR til vandforsyning og 24 mio.EUR til vandrensning.
EUfunding has already been allocated for the first phase ofthe work, which is costing in excess of EUR 47 million,including EUR 23 million for water supply and EUR 24million for water treatment.
Der ydes desuden teknisk bistandtil forberedelsen af de senere projektfaser.
Technical assistance for thepreparation of the later stages of the project is alsobeing provided.
Det nye rensningsanlæg i byen Celje vil med støtte fra Det Strukturpolitiske Førtiltrædelsesinstrument (Ispa)bidrage til at reducere udledningen af spildevand i Savafloden, der er erklæret miljømæssigt truet område.
Supported by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), the new wastewater treatmentplant in the city of Celje will help to reduce effluent discharges into the River Sava, a designated environmentally sensitive area.
Det nye rensningsanlæg skal rense spildevand fra husholdninger, fra forbehandlet industriaffald, hospitalerog andre former for spildevand. Det vil lette den tertiære behandling, der er nødvendig for at sikre beskyttelsen af floden Sava, som er erklæret miljømæssigttruet område.
The new wastewater treatment plant will refine household, pretreated industrial, hospital and other effluents.It will facilitate tertiary treatment, which is necessary toensure the protection of the River Sava, which is designated as a potentially sensitive area.
Anlægget ligger ca. 4 km fra Byen Celjeog dækker et område på 20 400 kvadratmeter.
The plant is locatedon the left bank of the River Savinja, approximately 4 kmfrom the city of Celje, and it covers an area of 20 400 m2.
Celje er med sin befolkning på 50 000 indbyggere denstørste by ved flodmundingen til Savinja, der er en biflodtil Sava.
Celje, with a population of 50 000 inhabitants, is thelargest town on the estuary of the River Savinja, a tributary of the River Sava.
De fleste husholdninger i byen er i dag forbundet til det regionale kloaksystem, der strækker sig overca.277km.Celjeproducererårligtomkring4 500 000 kubikmeter spildevand, der udledes urenset i Savinja.
At present, most households inthe town are connected to the regional sewage system,which extends to approximately 277 km. Celje currently produces around 4 500 000 m3 of wastewater every year, which is discharged untreated into the Savinja.
Stedet, hvor det nye rensningsanlæg skulle opføres, udvalgtes i 1993, og i 1998 afholdt Celje Kommune en undersøgelse af, hvor hensigtsmæssigt rensningsanlæggetvar, og detvistesig atvære acceptabeltisåveløkonomisk, sociologisk og miljømæssig henseende.
The site of the new wastewater treatment plant was selected in 1993, and in 1998 the municipality of Celje conducted a study of its suitability, which proved acceptablein terms of the economic, sociological and environmental aspects.
Detnye anlæg er fortsat under konstruktion og forventesfærdiggjort i slutningen af 2003.
Construction of the new plant is ongoingand is expected to be completed by the end of 2003.
Programmet er udformet med henblik på at reducerefølgerne af at udlede spildevand i Savinja og sikre, atbyen kan opfylde de krav, der er angivet i EU’s byspildevandsdirektiv og i det nationale miljøhandlingsprogram.
Contact:Meta Gorisek Ministry of the Environment, Spatial Planning and Energy Dunajska 48SLO-1000 Ljubljana Tel. (386-1) 309 42 20Fax (386-1) 309 42 30E-mail: meta.gorisek@gov.si Internet: http://www.sigov.si/mop/en/index.htm
Opgraderingen af det primære opsamlingsanlæg er enbetingelse for, at det centrale rensningsanlæg kanbygges, og dette arbejde finansieres af kommunensegne finansieringsressourcer.
The upgrading of the primary collector is a preconditionfor construction of the central wastewater treatmentplant and this work is being financed from the municipality’s own funding sources.
Ispa-finansieringen støtterkonstruktionen af det centrale rensningsanlæg og 3,6km primært opsamlingsanlæg.
ISPA funding is supportingthe construction of the central wastewater treatmentplant and 3.6 km of primary collector.
Værn om vandressourcerne
Conserving water resources
Projektet »Bedre udnyttelse af vandressourcer i Det Centrale Benelux« handler om at indføre praktiskeforanstaltninger for at opnå en bedre udnyttelse afvandforbruget.
The project ‘Water management in the central Beneluxarea’ focuses on practical measures to enhance waterconservation.
Det drejer sig blandt andet om at bistålandmænd og handelsgartnere med at reducere vand-forbrugetogudvikletekniskogvidenskabeligknowhow inden for »vandbeskyttelse og forvaltning afvandstandsniveauer«.
This includes assisting farmers and market gardeners to reduce water consumption, and the development of technical and scientific know-how in thearea of water conservation and water-level management.
Der er ikke en uendelig reserve af grundvand i jorden,og det vil sige, at der er grænser for, hvor meget vandder kan tages fra vort omgivende miljø. Vandressourcerne er livsnødvendige for livets opretholdelse ogskal forvaltes på forsvarlig vis.
The supply of groundwater and surface water is not endless, which means that there are limits to the amount ofwater that can be withdrawn from the environment.Therefore, the management of water resources, whichare vital for sustaining life, must be tackled in an appropriate manner.
Ni partnere fra fire forskellige provinser i Nederlandene(Nord-Brabant og Limbourg) og Belgien (provinserne Antwerpen og Limbourg) sluttede sig sammen for atopnå en bedre udnyttelse af vandressourcerne inden forrammerne af Interreg II-programmet. Blandt de vigtigste aktioner var en undersøgelse af potentialet for at opbevare vand på landbrugsjorde i længere tid, for athævegrundvandspejletogengennemgangafforanstaltninger til at hjælpe landmænd og handelsgartnere til at sænke vandforbruget.
Within the framework of the Interreg II programme,nine partners from four different provinces in the Netherlands (Northern Brabant and Limburg) and Belgium (the province of Antwerp and Limburg) joinedforces to take measures to improve water management.Some of the key actions undertaken included examiningthe potential for retaining water for longer periods onfarmland, so as to raise the groundwater level, and investigating measures to help farmers and market gardeners use less water.
En af de 2 000 overløb, der er bygget for at hindrevandet i at løbe i havet.
One of the 2 000 spillways erected to prevent waterfrom flowing to the sea
Mellem 1998 og 2001 gennemførtes flere af den type aktioner.
Between 1998 and 2001, several such actions were undertaken.
Kanaler og grøfter i de støtteberettigede områder blev udstyret med overløb for at hindre vandet i atløbe ud i havet (2 000 overløb/140 000 ha) og for at opnået mere ansvarligt vandforbrug afprøvedes pålideligheden og brugbarheden af et antal sprinklersystemer. Indholdet af næringsstoffer blev også undersøgt for atforbedre grundvandets kvalitet.
Canals and ditches in the eligible areas wereequipped with spillways to prevent water from flowingto the sea (2000 spillways/140 000 ha) and, in terms ofpromoting more responsible use of water, the reliabilityand feasibility of various sprinkling systems were tested.Tests on nutrient elements were also carried out in orderto improve the quality of the groundwater.
De eksisterendemetoder til beregning af den vandmængde, der skalsprinkles på afgrøderne, blev videreudviklet og finjusteret på 80 forskellige gårde og handelsgartnerier.
At 80 different farms and market gardening companies, the existingmethods for calculating the amount of water to besprinkled on the crops were further developed and refined.
Disse foranstaltninger har bidraget væsentligt til at optimere udnyttelsen af vandressourcerne og har også haften positiv indvirkning på flora og fauna.
These measures have been successful in helping to improve water conservation and have also had a positiveimpact on flora and fauna.