natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I starten af året lå priserne påca. 134 EUR/100 kg, hvorefter de steg yderligere frem til starten af oktober helt op til ca.145 EUR/100 kg, før de igen faldt i resten af 2002 tilbage til prisniveauet fra starten af året.
Beginning the year at around EUR 134 per 100 kg, pricesfollowed a rising trend through to the start of October to peak at around EUR 145 per100 kg, before dropping over the remaining months of 2002 back to around the price levelsat the start of the year.
42.I 2002 var gennemsnitspriserne i EU for svinekød ret stabile sammenholdt med destore udsving de seneste år og holdt sig generelt mellem 127 og 147 EUR/100 kg.Priserne lå hele året et godt stykke under de ekstraordinært høje priser i 2001, hvilket kantilskrives, at opsvinget i forbruget af oksekød også indvirkede på priserne på svinekød.
42.During 2002, average EU prices for pig meat kept broadly stable in comparison to thevariability of recent years, in general remaining in a range between EUR 127 and 147 per100 kg. Prices remained throughout the year at levels well below the exceptionally highprices of 2001, reflecting the impact of the recovery in beef consumption also on pig meatprices.
Istarten af året lå priserne på ca. 136 EUR/100 kg og steg til det højeste niveau på tæt ved147 EUR/100 kg i marts, hvorefter de svingede omkring en generelt faldende tendensned til ca. 127 EUR/100 kg i slutningen af november.
Starting the year at around EUR 136 per 100 kg, prices peaked at the end of Marchat close to EUR 147 per 100 kg and then fluctuated around a generally declining trendwhich saw prices fall to around EUR 127 per 100 kg by the end of November.
På baggrund af udviklingen og forat støtte markedet for svinekød blev der den 9. december 2002 indført støtte til privatoplagring.
In light ofdevelopments and in order to support the pig meat market, aid for private storage was introduced from 9 December 2002.
43.På baggrund af den meget begrænsede stigning i produktionen i 2002 forblev markedspriserne på fåre- og gedekødsprodukter som helhed på samme historisk høje niveauer somåret før.
43.Given the very limited recovery in production in 2002, market prices for sheep meatand goat meat products generally remained at historically high levels similar to those of the
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I LANDBRUGET i starten af september og holdt sig derefter resten af året mellem 415 og 435 EUR/100 kg.Medens priserne i starten af december i de fleste medlemsstater var lavere end 12 månederfør, var de væsentligt højere i Italien, Sverige og Det Forenede Kongerige.
From July onwards, average prices picked up again and were back toaround the EUR 430 per 100 kg level by the beginning of September, with prices generallyremaining in a range between EUR 415 and 435 per 100 kg for the rest of the year. While atthe start of December prices were down in most Member States compared to 12 monthsearlier, they were significantly higher in Italy, Sweden and the United Kingdom.
44.Efter det bemærkelsesværdige fald i priserne i andet halvår af 2001 forblev gennemsnitspriserne i EU på smør på et relativt lavt niveau i hele 2002 — tæt ved 90-92 % af interventionsprisen hele året og et godt stykke under niveauet i de seneste år.
44.Following the noticeable drop in prices over the second half of 2001, average EUbutter prices stayed relatively depressed throughout 2002, remaining at levels close to90–92 % of the intervention price throughout the year and well below the price levels ofrecent years.
Gennemsnitspriserne i EU på skummetmælkspulver startede i 2002 lige over interventionsprisen.
Average EU prices for skimmed milk powder began the year at just above theintervention price.
Det fald ipriserne, der gjorde sig gældende i slutningen af 2001, fortsatte i 2002 på baggrund af denkraftige stigning i produktionen, og gennemsnitspriserne nåede først i slutningen af maj detlaveste niveau på ca. 2,4 % under interventionsprisen.
However, the fall in prices experienced at the end of 2001 continued into2002 in view of the significant rise in production, with average prices only bottoming out atthe end of May at around 2.4 % below the intervention price.
Først fra september steg prisernemere stabilt igen, og gennemsnitspriserne lå generelt over interventionsprisen i årets sidstedel, efterhånden som den udenlandske efterspørgsel efter mælkepulver fra EU steg somreaktion på den lave tørkeramte produktion i Australien.
Prices only showed asustained improvement from September onwards, with average prices generally movingabove the intervention price over the latter part of the year as external demand for EU milkpowder increased in reaction to the low, drought-affected production in Australia.
45.Prisindekset for varer og tjenesteydelser, der anvendes i landbruget, forblev næstenuændret i 2002 med en stigning på kun 0,1 % i nominelle priser i forhold til året før.
45.In 2002, the index of purchase prices in nominal terms for goods and services currentlyconsumed in agriculture remained more or less unchanged (up only by an average of 0.1 %)from the previous year.
Demest markante stigninger gjaldt vedligeholdelse og reparation af redskaber (+ 4,4 %) ogbygninger (+ 2,1 %), såsæd og planter (+ 2,2 %) og generalomkostninger (+ 2,3 %), mendisse stigninger blev kraftigt opvejet af fald i prisindekserne for gødning og energi(henholdsvis – 3,3 % og – 3,0 %), medens foderstoffer holdt sig nogenlunde uændret iforhold til året før.
The biggest rises were for maintenance and repair of materiel (up4.4 %) and buildings (up 2.1 %), seeds and plants (up 2.2 %) and general costs (up 2.3 %), butthese rises were heavily offset by decreases for fertilisers and energy (down 3.3 and 3.0 %respectively), while feedingstuffs remained more or less stable compared to the previous year.
46.Når der tages hensyn til inflationen, faldt prisindekset for de varer og tjenesteydelser,der anvendes i landbruget, med godt 2 % i faste priser i forhold til 2001 for EU som helhed.Det skyldtes primært det kraftige fald i priserne på gødning og energi (for begges vedkommende en nedgang på over 5 % i faste priser).
46.When account is taken of inflation, the real change since 2001 in the index ofpurchase prices for goods and services currently consumed in agriculture was a decrease ofjust over 2 % for the European Union as a whole, mainly due to the significant drop inprices for fertilisers and energy (both down over 5 % in real terms).
Der blev konstateret fald over gennemsnitteti Spanien (– 2,7 %), Irland (– 3,3 %), Nederlandene (– 2,9 %), Østrig (– 3,0 %), Portugal(– 8,3 %) og Finland (– 2,5 %). Priserne på produktionsmidler faldt ligeledes i Belgien(– 1,3 %), Tyskland (– 1,5 %), Grækenland (– 1,6 %), Frankrig (– 1,9 %), Italien (– 2,2 %),Luxembourg (– 1,6 %) og Det Forenede Kongerige (– 1,5 %) og forblev nogenlundeuændrede i Danmark og Sverige.
Above-averagedecreases were recorded in Austria (down 3.0 %), Finland (down 2.5 %), Ireland (down3.3 %), the Netherlands (down 2.9 %), Portugal (down 8.3 %) and Spain (down 2.7 %).Real input prices were also down in Belgium (by 1.3 %), France (by 1.9 %), Germany (by1.5 %), Greece (by 1.6 %), Italy (by 2.2 %), Luxembourg (by 1.6 %) and the United Kingdom (by 1.5 %), and more or less stable in Denmark and Sweden.
Udviklingen i landbrugsindkomsterne
Farm income
47.Ifølge Eurostats første prognoser, der er udarbejdet på grundlag af oplysninger framedlemsstaterne frem til begyndelsen af december 2002, faldt landbrugsindkomsterne(målt som reel nettoværditilvækst i faktorpriser pr. årlig arbejdsenhed) med gennemsnitligt3,0 % i EU som helhed i forhold til det foregående år. Der forventes faldende indkomster ilangt størsteparten af medlemsstaterne, medens der kun forventes stigninger i femmedlemsstater.
47.Eurostat initial estimates, based on information received from Member States up untilearly December 2002, indicate average farm income (measured as the real net value addedat factor cost per annual work unit) across the European Union as a whole 3.0 % down onthe previous year.
De største fald forventes i Danmark (– 26,3 %), Tyskland (– 18,0 %), Irland(– 11,4 %), Belgien (– 7,7 %) og Nederlandene (– 7,5 %). Det kraftige fald i priserne på
Declines in income are expected in a clear majority of Member States,
21 svinekød og mælk er de vigtigste fælles faktorer, der ligger til grund for faldet i landbrugsindkomsterne i disse lande.
21 with only five foreseen to record any increase. The strongest falls are expected in Denmark(down 26.3 %), Germany (down 18.0 %), Ireland (down 11.4 %), Belgium (down 7.7 %)and the Netherlands (down 7.5 %), with the sharp drop in pig and milk prices being themain common factor in the decline in agricultural income in most of these countries.
De øvrige medlemsstater, hvor indkomsterne faldt — men dogi mindre omfang — var Østrig (– 2,8 %), Frankrig (– 0,9 %), Italien (– 1,6 %), Portugal(– 2,2 %) og Sverige (– 1,5 %).
Theother Member States where income declined, although to a much lower extent, were Austria (down 2.8 %), France (down 0.9 %), Italy (down 1.6 %), Portugal (down 2.2 %)and Sweden (down 1.5 %).
I modsætning hertil steg indkomsterne i Grækenland(+ 5,7 %), Luxembourg (+ 1,0 %), Finland (+ 7,3 %), Spanien (+ 1,2 %) og Det Forenede Kongerige (+ 3,9 %); hovedparten af disse lande kunne samtidig registrere en kraftignedgang i arbejdsstyrken i landbruget.
In contrast, incomes were up in Greece (by 5.7 %), Luxembourg (by 1.0 %), Finland (by 7.3 %), Spain (by 1.2 %) and the United Kingdom (by3.9 %), with most of these countries also recording a strong decrease in agricultural labour.
48.Det generelle fald i den gennemsnitlige landbrugsindkomst dækker over storeudsving afhængigt af driftsform.
48.Underlying the overall decrease in average farm income are quite wide variationsaccording to the type of farming.
Ifølge de første skøn fra informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB) skulle gennemsnitsindkomsterne være faldet mest markant iforhold til 2001 på de landbrug, der er specialiseret i svine- og fjerkræproduktion(– 38,7 %), medens der ligeledes forventes fald for blandet produktion (planteavl oghusdyrhold) (– 15,9 %) og mælkeproduktion (– 7,3 %).
According to first estimates from the farm accountancydata network, average income should decrease most significantly compared to 2001 levelsin those farms specialising in pork and poultry production (down 38.7 %), while decreasesare also expected for mixed (crops and livestock) production (down 15.9 %) and milkproduction (down 7.3 %).
Også vinbrugene oplevede et fald igennemsnitsindkomsterne (– 7,5 %), medens landbrug, der er specialiseret i blandet planteavl, oplevede en kraftig indkomststigning på ca. 18,6 %.
While farms specialised in wine production also saw a decline inaverage income (down 7.5 %), those specialising in the production of other permanentcrops experienced a large rise in income of around 18.6 %.
Også landbrug med græssendehusdyr havde en indkomststigning (+ 10,5 %), og gartneribrug oplevede en indkomststigning på ca. 11,7 %.
Similarly, farms specialising ingrazing livestock also experienced a rise in average income (up 10.5 %), and those specialised in horticulture a rise of around 11.7 %.
Endelig forventes indkomsten også i 2002 at forblive næsten uændretfor agerbrug.
Finally, incomes are once again expected toremain more or less static in farms specialising in the production of field crops.
Ændringer i de nominelle producentpriser for landbrugsprodukter i 2002 og 2001
Changes in nominal farm-gate prices in 2002 and 2001
Deflateret produktionsindeks for landbrugsprodukter
Real output price indices for agricultural products
Deflateret prisindeks for varer og tjenesteydelser, der anvendes i landbruget
Indices of real purchase prices for goods and services currently consumed in agriculture
Udviklingen i landbrugsindkomsterne i EU i 1980-2002,årlig vækst (%) og kumuleret vækst (1980 = 100)
Development of agricultural income in the EU over the 1980–2002period, in terms of annual change (%) and cumulative growth (1980 = 100)
Kumuleret vækst160
Cumulative growth160
Kilde: Eurostat og Generaldirektoratet for Landbrug.
Source: Eurostat, Directorate-General for Agriculture.
Udviklingen i landbrugsindkomsterne i EU-medlemsstaterne i 2002 (ændring i % i forhold til 2001)
Development of agricultural income in the EU Member States in 2002(% change versus 2001)
Udviklingen i landbrugsindkomsterne i EU-medlemsstaterne — 1990-2002
Development of agricultural income in the EU Member States over the 1990–2002 period g E
Kilde: Eurostat — landbrugsøkonomisk regnskab (EAA), indeks for landbrugsindkomsterne.
Source: Eurostat, economic accounts for agriculture (EAA), agricultural income index.
55.Tabel 3 viser fordelingen på de 20 % af landbrugene, der har de højeste samledeindtægter, efter driftsform og medlemsstat og for EU som helhed.
This means that revenue from the market was not enough to cover productioncosts. On the other hand, the part of subsidies in FNVA was the lowest in the Netherlandsfollowed by Italy, Belgium and Spain.
For EU som helhed ogfor alle driftsformer under ét tegner de 20 % med de højeste indtægter sig for 67 % af desamlede indtægter i landbruget.
55.Table 3 shows the share of the 20 % of farms with the highest total receipts per typeof farm, per country and for the EU as a whole.
I de enkelte lande er koncentrationsgraden imidlertidlavere, og kun Portugal, Italien, Danmark og Det Forenede Kongerige når op på 60 %.Luxembourg, Østrig og Finland er de lande, hvor koncentrationsgraden er lavest.
Per country, however, thedegree of concentration is lower and only Portugal, Italy, Denmark and the UK reach 60 %.Luxembourg, Austria and Finland are the countries with the lowest degree of concentration.
Pr. driftsform i EU som helhed er koncentrationsgraden størst for almindelige markafgrøder, gartneri, vinbrug og blandet planteavl.
Per type of farm at the EU level, the concentration is the highest for general field cropping, horticulture, vineyards and mixed cropping.
Den laveste koncentration finder vi inden for kvægholdmed malkekvæg, opdræt og opfedning, mejeriprodukter, får og geder og olivendyrkning.
The lowest concentration is found incattle dairying, rearing and fattening combined, specialist dairying, sheep and goats andspecialist olives.
Ide enkelte lande er mejeriprodukter den mindst koncentrerede eller en af de mindst koncentrerede driftsformer i stort set alle landene.
Per country, specialist dairying is the least or one of the least concentratedtypes of farm in practically all the countries.
De driftsformer, hvor koncentrationen er højest,varierer betydeligt fra land til land.
The types of farm in which the concentrationis the highest vary substantially from country to country.
56.Tabel 4 viser koncentrationsgraden udregnet efter, hvor stor en andel de 50 % af landbrugene med de højeste indtægter har af de samlede indtægter i landbruget.
56.Table 4 shows the degree of concentration according to the share of the 50 % of farmswith the highest total receipts.
I EU somhelhed og for alle driftsformer er denne andel 91 %, medens den i de enkelte lande liggermellem 71 % i Luxembourg og 87 % i Italien og Portugal.
At the EU level for all the types of farm this share is 91 %,while at the country level it is between 71 % in Luxembourg and 87 % in Italy and Portugal.
Efter driftsform er mejeriprodukter, kvæghold med malkekvæg, opdræt og opfedning de mindst koncentrerede driftsformer efterfulgt af olivendyrkning.
Per type of farm, specialist dairying, and cattle dairying, rearing and fatteningcombined are the least concentrated, followed by specialist olives.
I den anden ende af skalaen finder vi den højestekoncentration inden for blandet husdyrhold, primært græssende dyr.
At the other extreme, thehighest concentration is found in mixed livestock, mainly grazing.
Tabel 1 — Landbrugets nettoværditilvækst
Table 1 — Farm net value added
1) Foreløbige tal for 2000.
1) Provisional for 2000.
Tabel 2 — Subsidiers og afgifters saldo i % af landbrugets nettoværditilvækst
Table 2 — Balance current subsidies and taxes as % of farm net value added
Malkekvæg
Dairy
Tabel 3 — Procentvis andel af de samlede indtægter i landbruget (produktion + tilskud) i 1999 hidrørende fra de 20 % af brugene med de højeste indtægter
Table 3 — Share of total receipts (output + subsidies) in 199920 % of farms with the highest receipts
DEN ØKONOMISKE SITUATION OG INDKOMSTERNE I
ECONOMIC SITUATION AND FARM INCOMES g E
Korn, olie- og proteinafgrøder
Specialist cereals, oilseed and protein crops
Almindelige markafgrøder
General field cropping
Citrusfrugter og anden frugt
Specialist fruit and citrus fruit
Diverse blandede planteafgrøder
Various permanent crops combined
Kødkvæghold — opdræt og opfedning
Specialist cattle-rearing and fattening
Kvæghold — malkekvæg, opdræt og opfedning
Cattle-dairying, rearing and fattening combined
Får, geder og andre græssende husdyr
Sheep, goats and other grazing livestock
Blandet husdyrhold, primært græssende dyr
Mixed livestock, mainly grazing livestock
Blandet husdyrhold, primært kornfodrede dyr
Mixed livestock, mainly granivores
Markafgrøder kombineret med græssende husdyr
Field crops-grazing livestock combined
Diverse planteafgrøder kombineret med husdyrhold
Various crops and livestock combined
Alle typer driftsformer
All types of farming
Tabel 4 — Procentvis andel af de samlede indtægter i landbruget (produktion + tilskud) i 1999hidrørende fra de 50 % af brugene med de højeste indtægter
Table 4 — Share of total receipts (output + subsidies) in 199950 % of farms with the highest receipts g E
II — Den politiske udvikling og lovgivningsinitiativer i 2002
II — Policy developments and legislative initiatives in 2002
), hvori den foreslog en midt- vejsrevision af den fælles landbrugspolitik i overensstemmelse med de målsætninger ogden generelle ramme (Agenda 2000), der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Berlin i
57.In its communication dated 10 July 2002 (1), the Commission proposed a review inaccordance with the objectives and general framework (Agenda 2000) established by the European Councils held in Berlin and Gothenburg in 1999 (2) and 2001 respectively.
1999 (2forbedre de fælles markedsordninger (første søjle i den fælles landbrugspolitik), at indføreen mere enkel og bæredygtig direkte støtte, at sørge for bedre balance i støtten til bæredygtigt landbrug og bæredygtig udvikling af landdistrikter og at konsolidere og styrke udviklingen af landdistrikterne (anden søjle i den fælles landbrugspolitik).
Thisproposal is aimed at stabilising markets and improving common market organisations(first pillar of the CAP), achieving simpler and more sustainable direct support, bringingabout a better balance of support for sustainable agriculture and rural development, andconsolidating and strengthening rural development (second pillar of the CAP).
For at nå disse målforeslår Kommissionen, at sammenhængen mellem produktion og direkte støtte fjernes, atstøtten gøres betinget af krydsoverensstemmelse med kriterier for miljø, fødevaresikkerhed, dyrevelfærd og sikkerhed på arbejdspladsen, at støtten øges betydeligt gennem engraduering af de direkte betalinger, at der indføres et system for bedriftsrevision, og at dertræffes nye foranstaltninger for udviklingen af landdistrikterne for at forbedre produktionens kvalitet, fødevaresikkerheden og dyrevelfærden og for at dække omkostningerne iforbindelse med bedriftsrevision.
To thisend, the Commission proposes severing the link between production and direct aid;making such aid conditional upon meeting environmental, food safety, animal welfareand occupational safety standards; substantially increasing aid through modulation ofdirect payments; implementing a farm auditing system; and introducing new rural development measures to improve the quality of production, food safety and animal welfareand to cover farm auditing costs.
For så vidt angår markedspolitikken, foreslår Kommissionen endvidere med henblik på at øge EU-landbrugets konkurrenceevne at afslutte denreformproces, der blev påbegyndt i 1992 (3), bl.a. gennem nedskæringer på en række interventionsområder.
In addition, where market policy is concerned, in orderto improve the competitiveness of European agriculture, the Commission proposescompleting the reform process initiated in 1992 (3), particularly through cuts in a numberof intervention prices.
58.Kommissionen tog aktivt del i den omfattende debat, meddelelsen affødte i Rådet,Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, derådgivende komitéer inden for den fælles landbrugspolitik og civilsamfundet.
58.The Commission played an active role in the major discussions which followed thiscommunication within the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the Common Agricultural Policy Consultative Committees, as well as with civil society.
Debattenblev yderligere stimuleret af kontakter med landbrugs- og industrikredse, forbrugere ogikke-statslige organisationer i medlemsstaterne.
These discussions were enriched bycontacts in the Member States with farming and industrial circles, consumers andnon-governmental organisations.
KOM(2002) 394 af 10.7.2002 og Bull. 7/8-2002, punkt 1.3.100.Den almindelige beretning 1999, nr. 6 og 495-501.26. almindelige beretning, nr. 506-512.
COM(2002) 394, 10.7.2002 and Bulletin 7/8-2002, point 1.3.100.1999 General Report, points 6 and 495 to 501.Twenty-sixth General Report, points 506 to 512.
DEN POLITISKE UDVIKLING OG LOVGIVNINGSINITIATIVER I 2002
POLICY DEVELOPMENTS AND LEGISLATIVE INITIATIVES IN 2002
Forslag om ændring af forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler
Proposal for an amendment to Council Regulation (EEC) No 2081/92 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs
59.Geografiske betegnelser har siden 1994 været omfattet af Verdenshandelsorganisationens TRIPS-aftale (om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder).
59.Since 1994, geographical indications have been covered by the World Trade Organisation Agreement on TRIPS (trade-related aspects of intellectual property rights).
Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 bør imidlertid bringes i fuldstændig overensstemmelse med denneaftale.
Council Regulation (EEC) No 2081/92 therefore requires amendment in order to make it fullycompatible with this agreement.
I marts 2002 vedtog Kommissionen et forslag til en forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 2081/92. Hovedformålet er dels at give statsborgere fra WTO-medlemssta-terne ret til at gøre indsigelse, dels at anspore tredjelande til at medvirke i EU’s registreringssystem på grundlag af ligestillings- og gensidighedskriterierne.
In March 2002, the Commission adopted a proposal for aregulation amending Council Regulation (EEC) No 2081/92, the main objective of whichis, first, to grant nationals of the WTO member countries the right to object and, second, toinvite third countries to participate in the Community registration system by reciprocity andunder equivalence conditions.
60.Kommissionens forslag blev drøftet af Europa-Parlamentet, der afgav en positiv udtalelse i december 2002 og fremsatte en række overvejende konstruktive ændringsforslag. Enarbejdsgruppe i Rådet har sideløbende debatteret forslaget ved flere lejligheder.
60.This Commission proposal was discussed within the European Parliament, whichendorsed it in general terms in December 2002, while proposing some largely veryconstructive amendments. At the same time, a Council working party met on several occasions to discuss this proposal.
61.Kommissionen videreførte forhandlingerne i 2002 for at opnå enighed under TRIPS-aftalen om oprettelse af et multilateralt register over geografiske betegnelser og omudvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser for andre produkter, så den svarer tilden, der gælder for vin og spiritus.
61.During 2002, the Commission pursued its negotiations aimed at securing the establishment of a multilateral register of geographical indications within the context of the TRIPS Agreement, as well as the extension to other products of additional geographicalindication protection equivalent to that provided for wines and spirits.