natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Åben koordinering:På visse politiske områder arbejder EU og medlemsstaterne sammen under en åben koordineringsprocedure — Kommissionen og Rådet fastsætter fælles retningslinjer og benchmarks og medlemsstaternes indsats og politikker, som modsvarer disse, uden alvorlige konsekvenser, hvis det slår fejl (eksempel: beskæftigelsespolitik siden 1997).
Open coordination: In certain policy fields,the EU and Member States work together under the open coordination procedure — the Commission and Council setting common guidelines and benchmarks and Member States’ efforts andpolicies reflecting these, without serious consequences for failure (example: employment policy since 1997).
Hjælp til førtiltrædelse:Støtte fra de tre finansielle instrumenter (Ispa, Sapard og Phare) til ansøgerlandene i Centralog Østeuropa (PECO) indtil deres indtræden i Den Europæiske Union.
Pre-accession aid:Support provided via three financial instruments (see Instrument for Structural Policies for Pre-Ac-cession, Sapard and Phare) to each applicant country of central and eastern Europe until its accession to the European Union.
Efter tiltrædelsen vil de nye medlemsstater modtage hjælp under alle EU’s strukturordninger (strukturfondene og Samhørighedsfonden).
After accession, the new Member State will benefit from all forms of EU structural aid (see Cohesion Fund and Structural Funds).
Næsten hele det geografiskeområde i de nye medlemsstater vil være omfattet af strukturfondenes mål 1.
Virtually all the territory of the new Member States will fall under Objective 1 of the Structural Funds.
Købekraftsparitet (PPP): Valutakonverteringsrate, der konverterer økonomiske indikatorer udtrykt i en national valutaenhed til en kunstig fælles valutaenhed, som udjævner forskellige nationale valutaenheders købekraft.
Programming:Principle of action of the Structural Funds aimed at the preparation of multiannual development programmes. The programming follows a multiphase decision-making process based on partnership and ends with the
Konkurrenceevne, bæredygtig udvikling og samhørighed i EU — Fra Lissabon til Göteborg
Competitiveness, sustainable development and cohesion in Europe – From Lisbon to Gothenburg takeover of the programmes by the holders of public or private projects.
Købekraftsstandard (PPS):Fælles referencevalutaenhed, der anvendes i Den Europæiske Union til at udtrykke voluminet af økonomiske totalbeløb for at foretage tredimensionale sammenligninger, hvor forskelle i prisniveau mellemlandene elimineres.
Purchasing power parity (PPP): Currency conversion rate that converts economic indicators expressed in a national currency to an artificial common currency that equalises the purchasing power of different national currencies.
Programplanlægningen følger en partnerskabsbaseret beslutningsproces i flere etaper, indtil de offentligeeller private projektdeltagere overtager ansvaret for programmerne. Den aktuelle programplanlægningsperiodedækker årene 20002006.
Purchasing power standard (PPS): Common reference currency unit used in the European Union to express the volumeof economic aggregates for the purpose of spatial comparisons where price-level differences between countries areeliminated.
Udvikling af landdistrikter:Afbalanceret og diversificeret udvikling af aktiviteter i landdistrikterne.
Rural development:Balanced and diversified development of rural activities.
Hensigten er at styrkelanddistrikternes økonomiske og sociale opbygning og bremse afvandringen fra landdistrikterne ved at opretholde enlevedygtig og varieret landbrugssektor og samtidig udvikle komplementære eller alternative aktiviteter (grøn turisme,fritidsaktiviteter, serviceydelser osv.) samt bevare landdistrikternes miljø, naturressourcer, landskaber og kulturhistoriskearv.
The focus is on strengthening the economic and social fabric of rural areas and stopping out-migration from the countryside by maintaining a viable and varied agricultural sector while developing complementary or alternative activities (‘green’ tourism, recreational activities, services, etc.) and preserving the environment, natural resources, landscapes and the cultural heritage of ruralareas.
Der gennemføres en lang række foranstaltninger til udvikling af landdistrikter inden for rammerne af programmernetil udvikling af landdistrikter, til dels under fællesskabsinitiativet Leader+ og til dels under regionalpolitikken.
A wide range of rural development measures are being implemented in the framework of rural developmentprogrammes, in the framework of the Leader+ Community initiative and, in part, in the framework of regional policy.
Sapard (Special Action Programme for Agriculture and Rural Development):EU-program, der er oprettet for at hjælpede ti central- og østeuropæiske ansøgerlande (PECO) med at forberede sig på tiltrædelsen (»førtiltrædelsesstøtte«)med hensyn til justering af landbrugsstrukturer og udvikling af landdistrikter.
Sapard (special action programme for agriculture and rural development):European fund created to help the centraland east European countries applying for EU membership to prepare for accession (pre-accession aid) by lending assistance for the adjustment of agricultural structures and rural development.
Forvaltningen af programmet er fuldstændigt decentraliseret og varetages af de enkelte ansøgerlande, hvilket er uden fortilfælde, hvad angår finansielstøtte fra EU til tredjelande.
The fund is entirely decentralised, and eachapplicant country is responsible for its management.
Der foretages en nyvurdering af listen over de vigtigste indikatorer hvert år, idet der tages hensyn til politiske prioriteter samtfremgang inden for udvikling af indikatorer.
This is a historical first for European funding to non-EU countries.
Strukturfondene:De fire vigtigste finansielle bistandsinstrumenter til gennemførelse af strukturelle aktioner i EU, detvil sige aktioner der har til formål at reducere de økonomiske og sociale uligheder.
Structural Funds:The main four financial instruments providing aid for the Union’s ‘structural’ actions, meaning thoseactions aimed at narrowing economic and social gaps.
Strukturfondene supplerer nationale og private finansieringsordninger for at bidrage til gennemførelsen af de overordnede programmer, derdækker en meget bred vifte af lokale, regionale og nationale aktioner. Strukturfondenes interventioner kombineres ihenhold til behovene. De omfatter følgende fonde:
The Structural Funds are complementary to national or privatefunding and are used to implement large-scale programmes, which cover a very broad range of local, regional or national activities.
•Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU):Der ydes støtte til etablering af infrastrukturer, produktions- ogbeskæftigelsesfremmende investeringer, lokale udviklingsprojekter og hjælp til SMV’er i regioner med udviklingsefterslæb.
•European Regional Development Fund (ERDF): Supports the building of infrastructure, productive and job-creatinginvestments, local development projects and aid for small and mediumsized enterprises in disadvantaged regions.•European Social Fund (ESF): Supports training actions and employment schemes and promotes the social and occupational inclusion of unemployed people and less favoured groups.•European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF):The Guidance Section supports rural developmentand assistance measures for farmers in regions lagging behind in development (Objective 1) and the Leader+ initiative throughout the Union.
•Den Europæiske Socialfond (ESF).Der ydes støtte til erhvervsuddannelsesaktioner og jobsøgningsordninger ogfremme af arbejdsløses og andre vanskeligt stillede gruppers sociale og beskæftigelsesmæssige integration.
The Guarantee Section supports the same measures outside Objective 1 areas and certain specific measures across the Union.•Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG): Supports the adaptation and modernisation of the sector’s facilities.
•Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL).Under fondens udviklingssektion ydes derstøtte til tiltag for udvikling af landdistrikter, bistand til landmænd i regioner med udviklingsefterslæb (mål 1) oginitiativet Leader+ for hele EU.
Structural indicators: Structural indicators are drawn up for use in the annual communication from the Commission onprogress towards realising the objectives of the Lisbon strategy.
Garantisektionen yder støtte til de samme foranstaltninger uden for mål 1-om-råderne og visse specifikke foranstaltninger i hele EU.
The list of key indicators is reassessed every year, takinginto account political priorities, as well as progress with regard to the development of indicators.
•Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF).Herunder ydes støtte til tilpasning og modernisering afudstyr i denne sektor.
They cover six areas:economic performance; employment; education, research and innovation; economic reforms; social cohesion; theenvironment.
Bæredygtig udvikling:Begreb baseret på valget af en afbalanceret økonomisk vækst, der tager hensyn til kravene tilbeskæftigelse og social integration, erhvervslivets behov, almen sundhed og velvære og miljøbeskyttelse.
Sustainable development:Concept based on the choice of balanced economic growth which takes account of the requirements of employment and social inclusion, the needs of businesses, public health and welfare, and environmental protection.
Det handleraltså om at opfylde nutidens behov uden at kompromittere de fremtidige generationers evne til at opfylde deres behov.
The aim is to satisfy present needs without jeopardising the capacity of future generations to satisfytheirs.
Strukturfondenes interventioner skal tage hensyn til princippet om bæredygtig udvikling.
The Structural Fund interventions are required to reflect upon the principle of sustainable development.
Urban:EU har siden slutningen af 1980’erne udviklet særlige metoder og programmer for byer, og det mest synlige erfællesskabsinitiativet Urban.
URBAN Community initiative:Since the end of the 1980s, the EU has developed specific approaches and programmesfor cities, the most visible being the URBAN Community initiative.
Mellem 1994 og 1999 finansierede Urban I-initiativet programmer i 118 byområder medi alt 900 mio. EUR i EU-støtte.
Between 1994 and 1999, the URBAN I initiative financed programmes in 118 urban areas with a total of EUR 900 million in Community assistance.
Der boede 3,2 millioner mennesker i de understøttede områder, og projekterne var centreret om sanering af infrastruktur, jobskabelse, bekæmpelse af social udelukkelse og opgradering af miljøet.
In all, 3.2 million people lived in the supported areas and projects focused on rehabilitation of infrastructure, job creation, combating socialexclusion and upgrading the environment.
Mellem2000 og 2006 repræsenterer fællesskabsinitiativet Urban II en yderligere værditilvækst for innovative strategier forbyer.
Between 2000 and 2006, the URBAN II Community initiative represents further added value for innovative strategies for cities.
Det er planlagt, at der i alt skal investeres 730 mio. EUR i bæredygtig økonomisk og social regenerering i 70 byområder overalt i EU. Urban II vil også omfatte 70 byområder i hele EU.
It is planned that a total of EUR 730 million will be invested in sustainable economic and social regeneration in 70 urban areas throughout Europe.
Konkurrenceevne, bæredygtig udvikling og samhørighed i EU — Fra Lissabon til Göteborg
Competitiveness, sustainable development and cohesion in Europe — From Lisbon to Gothenburg
Luxembourg: De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationskontor
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Et nyt partnerskab for samhørighed konvergens konkurrenceevne samarbejde
0 0 A new partnership for cohesion convergence competitiveness cooperation
Europe Direct er en service, der har til formål at hjælpe med at besvare Deres spørgsmål om Den Europæiske Union
0 0 Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Cataloguing data can be found at theendof this publication.
Formålet med denne rapport, som er resultatet af tre års arbejde, er at skitsere Europa-Kommissionens vision om den politik, EU fremover skal føre for at mindske skævhederne og fremme en større økonomisk, social og territorial samhørighed.
0 0 The purpose of this report, the result of work undertaken over the past three years, is to set out the European Commission’s vision for the future of Europe’s policy to reduce disparities and to promote greater economic, social and territorial cohesion.
Udarbejdelsen af rapporten har ikke bare været en teknisk sag.
It’s preparation has not just been a technical exercise.
Tværtimod er der foretaget omfattende høringer på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan for at sikre, at denne nye vision stemmer overens med behovene og med EU-borgernes berettigede forventninger.
On the contrary, it has involved extensive consultations at European, national, regional and local level in an effort to ensure that this new vision responds to needs and to the legitimate expectations of Europe’s citizens.
Ved disse høringer har jeg fået stillet mange indgående spørgsmål om virkningerne ”merværdien” af EU’s indsats på dette område.
In the course of these consultations, I have been askedmany searching questions on the impact— the “added value”— of the interventions of the European Union in this field.
Jeg er f.eks. blevet spurgt, om det med samhørighedspolitikken virkelig er lykkedes at mindske de økonomiske, sociale og territoriale uligheder med hensyn til levestandard og muligheder?
For example, has cohesion policy succeeded in reducing the economic, social and territorial inequalities in standards of living and levels of opportunity?
Rapporten giver detaljerede svar på sådanne vigtige spørgsmål.
The report provides a detailed response to such important questions.
Den bekræfter, at EU-merværdien har været mærkbar på mange måder og medvirket til den hurtige indsnævring af indkomstforskellene mellem rige og fattige, skabelsen af mange nye muligheder ofte på innovative felter og etableringen af net, der binder regioner, virksomheder og mennesker sammen over hele kontinentet.
It confirms that Europe’s added value has been significant atmany levels, in terms of the rapid reduction of the gaps in incomes between rich and poor, the creation of many new opportunities often in innovative activities and the creation of the networks linking regions, businesses and people across the continent.
Rapporten bekræfter også, at der er ydet et mindst lige så vigtigt bidrag til den måde, vi, i Europa, søger at løse vore økonomiske problemer på.
The report also confirms that an equally important contribution has beenmade to the way that we in Europe tackle our economic problems.
EU’s samhørighedspolitik har været katalysator for nye former for partnerskab mellem de regionale og lokale myndigheder, de nationale regeringer og Unionen ved planlægningen og gennemførelsen af fælles udviklingsstrategier både indenfor og på tværs af de nationale grænser.
European cohesion policy has been the catalyst for new forms of partnership involving the regional and local authorities, national governments and the Union, working bothwithin and across national borders, planning and implementing common development strategies.
Dette fundamentale arbejde vil langtfra være afsluttet, når programmerne af den nuværende generation udløber i 2006.
All of this essential work will be far from over when the current generation of programmes comes to an end in 2006.
Fremtiden byder på mange udfordringer, såsom øgede økonomiske og sociale skævheder i EU efter udvidelsen, hurtigere økonomiske forandringer i kølvandet på en skærpet konkurrence som følge af globaliseringen, revolutionerende nye teknologiers effekt og udviklingen af vidensamfundet.
The future holds many challenges as a result of the major increase in the Union’s social and economic disparities following enlargement, a likely acceleration in the pace of economic change as a result of greater competition due to globalisation, the effect of the new technologies revolution and the development of the knowledgeeconomy .
Til disse globale økonomiske ændringer kommer andre i form af en aldrende befolkning og indvandring udefra til EU’s byer.
To these global economic changes are added those of an ageing population and the effects of migration from
Forord at EU skal blive verdens mest dynamiske og konkurrencedygtige videnbaserede økonomi.
25 outside the Union into its cities and towns. In addition, the Heads of State and of Government of the Union, meeting in Lisbon in March 2000, set out an ambitious target of making Europe the most dynamic and competitive knowledgebased economy in the world.
For at tage disse økonomiske og politiske udfordringer op foreslår Kommissionen en ny samhørighedspolitik for perioden 2007-2013, en politik, der giver alle medlemsstaterne og alle regionerne mulighed for, som partnere at medvirke til en vækst, der er bæredygtig, og en øget konkurrenceevne.
0 0 In order to respond to these economic and political challenges, the Commission proposes a new cohesion policy for the period 2007–2013, one that allows all of the Member States and all of the regions to act as partners for growth that is sustainable, and for greater competitiveness.
Indsatsen i fremtiden må, som nu, koncentreres om at hjælpe de fattigste områder i EU med at indhente efterslæbet, særligt i de nye medlemsstater.
Efforts in the future must be concentrated, as now, on helping the poorest parts of the Union to catch up, especially in the newMember States.
Men Kommissionen foreslår også, at der sættes ind på at afhjælpe de alvorlige vanskeligheder i andre områder i EU, f.eks. vanskelighederne som følge af økonomiske forandringer, tilbagegang for byområder eller permanente naturbetingede handicap.
But the Commission also proposes that the serious difficulties facing other parts of the Union should be addressed, for example, those that result from economic change, urban decline or permanent natural handicaps.
Samhørighedspolitikken af den nye generation bør gennemføres på grundlag af et enklere og mere decentralt forvaltningssystem.
The new generation of cohesion policies should be implemented through a more simplified and decentralised management system.
Kun ved at få alle med og mobilisere alle regioners og alle borgeres talenter og ressourcer kan EU gennemføre sit forsæt.
Only by bringing all on board, and by mobilising the talents and resources of all its regions and citizens can Europe succeed.
Det er det, der er formålet med det foreslåede nye partnerskab for samhørighed.
It is this that is the aim of the proposed New Partnership for Cohesion.
Konklusioner: forslag til en reformeret samhørighedspolitik..............................................................................xxv
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . xxv
Del 1 - Samhørighed, konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst - Situation og udviklingslinjer
Part1—Cohesion,competitiveness,employmentandgrowth – Situation and trends
Del 3 - Fællesskabspolitikkernes indflydelse: konkurrenceevne, beskæftigelse og samhørighed
Part 3 — Impact of Community policies: competitiveness, employment and cohesion
Del 4 - Strukturpolitikkernes indvirkning og merværdi
176 Statistical annex to Part 4 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
Indledning: politisk kontekst og samhørighedsmål tigt ikke at se bort fra de store uligheder i produktionsmængde, produktivitet og beskæftigelse, der er mellem landene og regionerne.
0 0 Introduction: the policy context and cohesion objectives the wide disparities in output, productivity and employment which persist betweencountries and regions.
Disse skævheder stammer fra strukturelle mangler i konkurrenceevnens nøglefaktorer, dvs. utilstrækkelig investering i fysisk og menneskelig kapital (infrastruktur og arbejdstagerkvalifikationer), mangel på innovationskapacitet og på effektiv erhvervsstøtte samt et lavt miljøkapitalniveau (ødelagt natur- og/eller bymiljø).
These disparities stem from structural deficiencies in key factors of competitiveness — inadequate endowment of physical and human capital (of infrastructure and work force skills), a lack of innovative capacity, of effective business support and a low level of environmental capital (a blighted natural and/or urban environment).
Den økonomiske vækst i EU er aftaget betydeligt i de tre år, der er gået siden udgivelsen af den sidste samhørighedsrapport.
Economic growth in theEUhasslowedappreciablyover the three years since thepublicationof the lastCohesion Report .
Som følge heraf er arbejdsløsheden i mange dele af Unionen steget — med alle de sociale følger, dette medfører.
As a result, unemployment has risen again in many parts of the Union with all the social implicationswhich this entails.
Den europæiske økonomis træghed på langt sigt tyder imidlertid på, at der er mere grundlæggende problemer, som må afhjælpes, hvis væksten skal holdes på et acceptabelt niveau i de kommende år.
The sluggish performance of the EU economy over the long-term, however, suggests that there are more fundamental problems that need to be overcome if growth is to be sustained at an acceptable rate in future years.
EU's lande og regioner har brug for hjælp til at overvinde disse strukturmangler og til at udvikle deres komparative fordele, således at de er i stand til at konkurrere både inden og uden for det indre mar-
Countries and regions need assistance in overcoming these structural deficiencies and in developing their comparative advantages in order to be able to compete both in the internal market and outside1.
EU’s samhørighedspolitik blev styrket for ca. 15 år siden, da projektet om det indre marked blev igangsat netop for at tage hensyn til disse parallelle behov.
EU cohesion policy was strengthened some 15 years ago at the time the singlemarket project was initiated precisely tomeet these parallel needs.
En sådan hjælp er endnu vigtigere nu, hvor vi står over for udvidelsen, som vil medføre endnu større skævheder.
Such assistance is evenmore important now in the face of the wideningof disparities which enlargement entails.
Problemerne ses af den lave produktivitetsvækst i EU i de seneste år, navnlig sammenlignet med USA.
These problems are reflected in the low growth of productivity in the EU in recent years, especially as compared with the US.
I modsætning til Unionen er væksten i USA steget, efterhånden som innovation og brugen af informations og kommunikationsteknologi (IKT) er taget til.
Unlike in the Union, growth in the US has accelerated as innovation has increased and the use of information and communication technologies (ICT) widened.
Samtidig var USA's beskæftigelsesvækst indtil konjunkturafmatningen i 2001 generelt højere end i EU, og en stor andel af i den erhvervsdygtige befolkning var i beskæftigelse. Som følge heraf er indkomsten pr. indbygger i USA forblevet på ca. 30% over EU-niveauet.
At the same time, up until the 2001 recession, employment growth was generally higher than in the EU and a large number of people of workingage were in employment, In consequence, incomeper head intheUShasremainedsome30%abovetheEUlevel.
Samhørighedspolitikkens bidrag til EU's vækst
The contribution of cohesion policy to EU growth
Hvis væksten i EU skal opretholdes, når først genoprettelsen er kommet i gang, skal investeringerne i fysisk og menneskelig kapital forøges, innovation skal optrappes, og IKT skal bruges i bredere omfang, således at produktivitet og beskæftigelse kan hjælpes frem.
If growth in the EU is to be sustained once recovery gets underway, investment in physical and human capital needs to be increased, innovation needs to be stepped up and ICT more widely used to boost productivity and employment.
Dette skal imidlertid ikke alene ske i centrale dele, hvor produktivitet og beskæftigelse er højest, og hvor den innovationskapacitet er mest udviklet, men i hele Unionen.
This, however, needs to happen not just in central parts where productivity and employment are highest and innovative capacitymost developed but throughout the Union.