natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det første miljødirektiv om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(67/548)Direktiv om foranstaltninger mod luftforureningfra motorkøretøjer (70/220)EU’s første miljøhandlingsprogram for 1973-76Fugledirektivet om beskyttelse af vilde fugle og deres levesteder (79/409)Direktiv om minimumsstandarder for drikkevand (80/778)Direktiv om vurdering af indvirkningerne på miljøet (85/337)Direktiver om begrænsning af anvendelse og udsætning af genetisk modificerede organismer(GMO) (90/219 og 90/220)Maastricht-traktatens artikel 6 bestemmer, at miljøbeskyttelse integreres i alle EU-politikker og -aktiviteter Habitatdirektivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (92/43)Det Europæiske Miljøagentur bliver oprettet Indførelse af Den Grønne Uge, EU’s årlige miljøkonferencer Rammedirektiv om EU’s vandpolitik (2000/60)Iværksættelse af EU’s sjette miljøhandlingsprogram for 2001-10: Miljø 2010, vores fremtid, vores ansvar Ratificering af Kyoto-protokollen om klimaændringer
First Environmental Directive, on classification, packaging and labelling of dangerous substances (67/548)Directive establishing framework for measures tocombat air pollution from motor vehicles (70/220)Launch of first European environment action programme 1973–76Birds Directive, on the protection of birds and theirhabitats (79/409)Directive laying down minimum standards for drinking water (80/778)Directive on Environmental Impact Assessment (85/337)Directives to limit the use and release ofgenetically modified organisms (GMOs) (90/219 and 90/220)Maastricht Treaty Article 6 lays down that all EU policies and activities must integrateenvironmental protection Habitats Directive, on the conservation of naturalhabitats and wild flora and fauna (92/43)European Environment Agency established Start of the Green Week, the annual EUenvironmental conferences Framework directive for European policy on water(2000/60)Launch of the sixth environment actionprogramme 2001–10: Environment 2010, our future, our choice Ratification of the Kyoto Protocol on Climate Change
Udtrykket »bæredygtig udvikling«dækker bestræbelserne for at sikre,at den økonomiske vækst sker på enmåde, som kan fortsætte i fremtiden,uden at vi opbruger ressourcerneeller skader nogen del af samfundet.Dette princip blev første gang præsenteret for offentligheden på FN’sverdenstopmøde i Rio i 1992, hvorder blev opstillet to udfordringer: 1)at få ændret de ødsle forbrugsmønstre i industrilandene og 2) bekæmpe fattigdommen.
The term ‘sustainable development’refers to the effort to ensure thateconomic growth takes place in away that can continue in the future,w i thout exhausting re so u rces orharming any section of society.
Fattigdom kan isig selv være en væsentlig årsag tilmiljøskader, fordi meget fattige mennesker ikke har noget valg, hvis deskal overleve, men er nødt til at
Thisprinciple first seized the public imagination at the United Nations Earth Summit in Rio in 1992, setting thetwin challenges of changing wasteful patterns of consumption in indus-
udnytte naturressourcerne (skove,vandet i floder, vilde dyr osv.).
trialised countries, and combatingpoverty.
EU har arbejdetaktivt for at gennemføre den internationale perspektivplan for indførelseaf bæredygtig udvikling, Agenda 21,og har hvert år rapporteret om fremskridt til FN’s kommission for bæredygtig udvikling (UNCSD).
The EU has been activein implementing Agenda 21, th einternational ‘blueprint’ for movingtowa rds sustainable deve l o p m en t ,and has reported progress every yearto the UN Commission on Sustainable Development (UNCSD).
Nye, renere teknologier støtter ogsåfremskridt mod en bæredygtig udvikling.
EU policy is founded ona partnership betweenpeople and the environment.
EU giver støtte til industrier ogforskningsinstitutioner, der udviklergrønne produkter og teknologier.
New, clean technologies also aidprogress towards sustainable development.
Enstigende efterspørgsel fra offentligheden skaber et større marked formiljøvenlige varer og tjenesteydelser,hvilket skaber job og vækst, som igenvil være et incitament til yderligereteknologisk innovation og investeringer.
The EU gives help to industry and research institutions developing green products and technologies.Growing public demand creates anexpanding market for environmentally friendly goods and services, generating jobs and growth, and in turnproviding the incentive for furthertechnological innovation and investment.
Bæredygtig udvikling er nu et centralt princip i EU’s politik.
Sustainable development is now acentral principle of EU policy.
På topmødet i Gøteborg i 2001 vedtog EU’sledere en EU-strategi for bæredygtigudvikling. Her fremlægges en positiv,langsigtet vision for et mere velstående og retfærdigt samfund og etrenere og sundere miljø; et samfund,der sikrer en bedre livskvalitet for osog vores børn og børnebørn.
At theirsummit in Gothenburg, in June 2001,EU leaders adopted a European sustainable development strategy (SDS).This put forward a positive, long-termvision of a more prosperous and morejust society, and a cleaner, healthierenvironment; a society offering a better quality of life for us, our childrenand grandchildren.
EU erkender, at det også bliver nødvendigt at foretage vanskelige politiske valg og afvejninger mellem modstridende interesser.
The EU recognises that there will alsobe some difficult political choicesand trade-offs between conflictinginterests.
Men disseproblemer kan løses gennem en fornuftig og gennemsigtig politisk planlægning og fair høring af de involverede parter.
But these can be resolvedthrough intelligent, transparent poli-cy-making and full, fair consultationwith the parties involved.
Frem for alt bygger denne strategi påen erkendelse af, at økonomiskvækst, social samhørighed og miljøbeskyttelse skal gå hånd i hånd.
Above all, it recognised that economic growth, social cohesion and environmental protection must go handin hand.
Siden 1973 har EU’s miljøpolitikværet styret af en række omfattendemiljøhandlingsplaner.
Since 1973, a series of comprehensive environment action plans haveguided EU environment policy.
I 2001 iværksatte EU sit sjette miljøhandlingsprogram og fremhævede fire områder,hvor der omgående er behov for fleretiltag:
In2001, the Union launched its sixthe n v i ronment action pro gra m m e ,identifying the four areas wheremore action is urgently needed:
• beskyttelse af natur og biodiversitet
•protecting nature and biodiversity;
• sundhed og livskvalitet
•health and quality of life;
• forvaltning af naturressourcer oghåndtering af affald.
•managing natural resources andtackling waste.
Tidligere gik nogle mennesker ud fra,at miljøbeskyttelse betød, at manmåtte sænke levestandarden, bremseden økonomiske vækst og begrænseden enkeltes frihed.
In the past, some people assumedthat safeguarding the environmentmeant cutting living standards, slowing economic growth and limitingindividual freedom.
Men der er sketmeget siden dengang.
But we havemoved a long way since then.
Nye fremskridtafhænger af, at vi kan forene økonomiske, sociale og miljømæssige hensyn og sikre, at den førte politik påforskellige fagområder fremmer desamme mål.
Futureprogress depends on reconciling economic, social and environmental considerations, and ensuring that policies in different areas foster the sameobjectives.
EU går ud fra det princip, at mennesker og deres miljø kanindgå i et partnerskab til gensidiggavn.
The EU acts on the principle that people and their environment can work in partnership, toe a ch other’s mutual benefit.
For eksempel kan det væregodt for økonomien at afskaffe støtteordninger, der skader miljøet;skove, der forvaltes hensigtsmæssigt,kan både give indtægter og bevarebiodiversiteten; mindre intensive,økologiske landbrugsmetoder skaberflere job på landet, og større velstandgiver mennesker fritid til at nyde ogpleje deres naturomgivelser.
Fo re xa mple, reducing enviro n m en tal lydamaging subsidies can be good forthe economy; well-managed forests
I henhold til EU-handlingsprogrammet for 2001-10 skal dergøres en større indsats i forbindelse med følgende spørgsmål:
The EU action programme 2001–10 says that more actionsshould be taken on these issues:
•Luftforurening:»Ren luft for Europa« er et nyt program,som er udviklet i partnerskab med forskellige interessegrupper for at støtte fremskridt med at forbedre luftkvaliteten.
•Air pollution:clean air for Europe (CAFE) is a new programme developed in partnership with interest groups, tosustain progress in improving air quality;
•Genanvendelse af affald:Foranstaltningerne skal omfattefastsættelse af mål og afdækning af markeder.
Waste recycling:action should include setting targets andidentifying markets;
•Ressourceforvaltning: En rationel ressourceanvendelse børfremme nye teknologier, og der bør lægges større skatter ogafgifter på anvendelse af naturressourcer.
•Management of resources:rational resource use shouldencourage new technologies and shift the tax burden ontothe use of natural resources;
Jorderosion og -forurening samt inddragelse af arealer til bebyggelse og vejanlæg mv. er særlig alvorlige problemer.
Soil erosion and pollution,and land development, are particular problems;
•Bymiljø: Hvis livskvaliteten skal forbedres for byboere, skalder gøres en indsats på en række fronter som byplanlægning, mobilitet og affaldshåndtering.
•Urban environment:improving the quality of life for citydwellers means action on a number of fronts, includingurban planning, mobility and waste management;
EU’sbeslutningstagere kan konstatere, athvor de tidligere især havde til opgave at sætte miljøet på dagsordenen,så reagerer de nu i højere grad påbekymringerne hos en offentlighed,der bliver stadigt bedre informeretom disse spørgsmål.
More andmore, the EU finds that rather thansetting the domestic agenda on environment, it is responding to the concerns of a public that is increasinglywell informed about the issues.
Det har medførten ændring af strategien, så man prioriterer partnerskaber og en fællesindsats med forskellige interessenterhøjt. For eksempel kan frivillige miljøbeskyttelsesaftaler med industrienvære mere effektive end love, derpåtvinges ovenfra.
Thishas brought a change of approach,prioritising part n e rship and jointaction with different stakeholders.Voluntary agreements with industryon enviro n m en tal protection, fo rexample, can be more effective thanlaws imposed from above.
Lokalsamfundetkan i kraft af sin placering bedre forstå, hvilke foranstaltninger der ernødvendige for at beskytte deressærlige miljø, end politiske planlæggere, som sidder langt væk.Blandt de fremtidige politiske instrumenter til at forbedre miljøet vil vi serammestrategier, hvor man fokusererpå at nå realistiske mål, for eksempelved at udveksle god praksis.
Fra m ewo r kapproaches, focusing on achievingrealistic objectives, for example bysharing best practices, will be amongfuture policy instruments to improvethe environment.
•Bæredygtig anvendelse af pesticider: udfasning af de farligste pesticider og kontrol med andre, både i kandidatog udviklingslande samt i EU.
Sustainable use of pesticides:phasing out the most dangerous pesticides and controlling others, in candidate anddeveloping countries as well as in the EU;
•Havmiljø: Europas kyster og havmiljø trues blandt andet af overbelastning af de vandførende lag, forurening ogoverfiskning.
•Marine environment:Europe’s coasts and marine environment are under threat from – inter alia– over-development,pollution and over-fishing.
I 2001 godkendte EU en strategi for integreret forvaltning af kystområder, hvori man skitserede en sammenhængende, bæredygtig strategi for beskyttelse af EU’skystlinje på ca. 89 000 km. Ca.
In 2001, the EU approved astrategy for integrated coastal zone management, outlininga coherent, sustainable approach to protecting Europe’sestimated 89 000 km of coastline.
50 % af befolkningen borhøjst 50 km fra havet og deler således disse områder mednogle af EU’s mest sårbare og skrøbelige økosystemer.
Some 50 % of the population lives within 50 km of the sea, sharing these areaswith some of the Union’s most valuable and fragile ecosystems.
Den globale indsats
Worldwide effort
Vi kan overalt omkring os se tegn påklimaændringerne.
Evidence of climate change is allaround us.
Verdens snedække er faldet med 10 % siden slutningen af 1960’erne. Gletscherne trækker sig tilbage, og havisen smelter,hvilket i løbet af de seneste 50 år harført til en stigning i vandstanden ihavene på 10-20 cm.
World snow cover has fallen by 10 % since the late 1960s.Mountain glaciers are retreating andsea ice is melting, leading to a10–20 cm rise in sea levels over thelast 50 years.
Samtidig erkoncentrationerne af de vigtigstedrivhusgasser steget dramatisk; det drejer sig om kuldioxid (CO
At the same time, con- centrations of carbon dioxide (CO
2 fastholder varmen i atmosfæren.
2 that trap heat in the atmosphere, have increased dramatically.
Verdens snedække er faldet med 10 % siden1960’erne.
World snow cover hasfallen by 10 % since the1960s.
Virkningerne er også ved at væretydelige: Ekstreme vejrforhold betyder flere storme og oversvømmelser ide nordlige lande og tørke og skovbrande i de sydlige.
The effects are also becoming clear:extreme weather events mean morestorms and floods in the north, anddroughts and forest fires in southerncountries.
Hvis der ikkegøres noget, vil klimaændringerneske for hurtigt til, at visse dyre- ogplantearter kan tilpasse sig ellertrække væk, og virkningerne for detvilde dyre- og planteliv kan bliveødelæggende. Tropesygdomme spreder sig mere i varmere, fugtigere klimaer, og selv om nogle afgrødermåske vil trives, vil fødevareproduktionen i visse dele af verden væretruet.
If unchecked, the pace ofclimate change will be too fast forsome plant and animal species toadapt or migrate, and the impact onw i l d l i fe could be deva staff t in g .Tropical diseases will spread morewidely in warmer, wetter climates,and while some crops may flourish,food production in some parts of theworld will be threatened.
Kyoto-protokollen var den første multilaterale aftale om at fastsættesærlige mål for nedbringelse afudledningerne for de udvikledelande.
The Kyoto Protocol was the first multilateral agreement to set specificemission reduction targets for thed eveloped world.
Efter at George W. Bush varblevet valgt til præsident, meddelte USA i marts 2001, at man trak sig udaf aftalen, og det så i starten ud,som om mange års intensive forhandlinger havde været forgæves.Men EU og især miljøkommissær Margot Wallström gjorde her en indsats for at redde protokollen.
When, after George W. Bush’s election as president, the USA announced in March2001 that it was withdrawing, itlooked at first as if many years ofintensive negotiations had been invain. But the EU, including Environment Commissioner Margot Wallström, stepped in to save theprotocol.
EU giki spidsen for at overbevise de øvrigeparter om, at protokollen var deneneste internationale ramme forbekæmpelse af klimaændringerne.På partskonferencerne under FN’srammekonvention om klimaændringer i Bonn i juli (COP6b) og i Marrakech i november 2001 (COP7) spillede EU en central rolle for at sikre Kyoto-protokollen og få afgjort enrække udestående spørgsmål.
The Union took the leadership in persuading other parties thatthe protocol represented the onlyinternational framework for combating climate ch an ge. At the Conferences of the Parties to the Convention in Bonn in July (COP6bis) and in Marrakech in November2001 (COP7), the EU played a piv-o tal role in securing the Kyoto Protocol and settling a number ofoutstanding issues.
Deaftaler, der blev indgået, baner vejenfor, at Kyoto-protokollen kan bliveratificeret og gennemført.
This agreementpaves the way for its ratification andimplementation.
• med 8 % i forholdtil 1990-niveauetinden 2008-12(besluttet i denverdensomspænd-ende Kyoto-aftale)
• by 8 % on 1990 levels by 2008–12(decided in theworldwide agreement of Kyoto);
• med 1 % mereom året fra 2012til 2020
• by a further 1 %per year from2012 to 2020;
Forskere i blandt andet Det Mellemstatslige Klimapanel er overbevistom, at problemerne skyldes menneskelige aktiviteter. Afbrænding affossilt brændsel i kraftværker, bilerog fly, deponeringsanlæg og fabrikationsprocesser udvikler skadeligeudledninger.
The EU is now pursuing its commitment to bring the protocol into forcein time for the UN World Summit on Sustainable Development (Rio+10)in Johannesburg in 2002, with proposals for ratification and for an EU-wide ‘trading scheme’ to re d u c egreenhouse gas emissions.
Mellem 1990 og 1999faldt EU’s produktion af drivhusgasser med 4 %, men der er brug for enstørre indsats for at opfylde de løfter,som blev givet på den internationale
The firstphase of the scheme will cove r4000–5000 large power stationsand similar installations, which areexpected to produce about 46 % of
EU arbejder på, at protokollen kantræde i kraft inden FN’s verdenstopmøde om bæredygtig udvikling(Rio+10) i Johannesburg i 2002.
Scientists, including the Intergovernmental Panel on Climate Change(IPCC), are convinced that humanactivities are to blame.
Detsker gennem forslag om ratificeringog om et system for hele EU om handel med rettigheder til udledning,som vil nedbringe mængden af drivhusgas.
The burningof fossil fuels in power plants, roadand air transport, landfill sites andmanufacturing processes all gener-a te harmful emissions.
Første fase af ordningen vil
EU CO2emissions by 2010.
Fælles ansvar for en grønnere fremtid omfatte 4 000-5 000 store kraftværker og lignende anlæg, der forventesat producere omkring 46 % af EU’s
The EU believes that by turning CO2into a tradablecommodity, the system will encour- age firms to reduce their emissions inthe most cost-effective way.
CO2-udledninger i 2010. EU-landeneskal tildele kvoter, der begrænser udledningerne af kuldioxid fra disseselskaber.
energy performance of buildings, biofuels, energy-efficient public procurement, and fluorinated gases.
De, der kan holde sigunder deres grænse, får lov til atsælge deres kvoter til andre selskaber, der ikke er i stand til at opfyldederes mål. De, der ønsker at udledemere, må købe supplerende kvoterfra selskaber, som har nogen til oversog gerne vil sælge dem.
A further 11 initiatives cover proposalssuch as strengthening research onclimate change; and 22 measures forl on ge r- term development includep romoting heat production fro mrenewable energy sources and technological improvements to vehiclesand fuels.
Idéen er, at når CO2bliver gjort til en handelsvare, så vil det tilskynde virksomheder
The ECCP is the frameworkfor future EU efforts to introduceinnovative strategies to tackle climate change.
Klimaændringer medfører storme og oversvømmelser.
Climate change bringsstorms and floods.
til at nedbringe deres udledninger påden mest omkostningseffektivemåde.
The EU has also set targets fo rreplacing fossil fuels with renewableenergy in various sectors includingheat and power ge n e ration andtransport.
EU har også fastsat mål for at udskifte fossile brændstoffer med vedvarende energi i forskellige sektorer,herunder kraft-/varmeproduktion ogtransport.
It was setup in consultation with a wide rangeof stakeholders, including seven technical working groups covering ener-g y, tra n s p o rt, agr ic u l t u re, indust ryand other sectors.
Det blev udfærdiget i samrådmed en bred vifte af interessenter,herunder syv tekniske arbejdsgrupper, som dækker energi, transport,landbrug, industri og andre sektorer.I programmet afdækkes over 40 for-
It has identifiedmore than 40 measures that couldcut emissions by twice the leve lrequired by the Kyoto Protocol.
Nøglesektorernes bidrag til udledning af drivhusgasser
Thosealready in the pipeline include directives on EU emissions trading, the
Elforsyning Transport Industri Husholdninger Landbrug Servicesektoren Affald
Contribution of key sectorsto greenhouse gas emissions
EU har finansieret forskning, som harværet afgørende for at forstå og reagere på klimaændringen og densvirkninger.
EU research funding has been crucialto understanding and reacting to cli-m ate ch an ge and its effects.
I 2000 gjorde en rapportfra 30 videnskabelige eksperter depolitiske planlæggere og offentligheden opmærksom på, at klimaændringerne virker forskelligt i Nord- og Sydeuropa.
In2000, for instance, a report by 30scientific experts alerted policy-mak-ers and the public to the differingimpact of climate change in southernand northern Europe.
Et af de fire tematiskeprogrammer under EU’s femte rammeprogram for forskning og udvikling fokuserer på miljø, energi ogbæredygtig udvikling.
One of the EUfi fifth fra m ework programme fo rresearch and development’s four thematic programmes focuses on environment, energy and susta in a b l edevelopment.
Det har samfinansieret banebrydende projekterom for eksempel luftforurening ogvirkningerne af kulstofdræn.
This has co-funded pioneering projects on atmospheric pollution and the impact of carbonsinks, for example.
Udledninger i 1990
1990 emissions
EU’s 15 medlemsstater strækker sigfra Polarcirklen i nord til det varme Middelhav i syd.
The EU’s 15 Member States extendfrom the Arctic Circle in the north tothe warm Mediterranean waters inthe south.
I fugledirektivet fra 1979blev der fremhævet 181 truede arterog underarter, som medlemsstaterneskal udlægge særligt beskyttedeområder for.
From the wave - l as h ed Atlantic coasts to the Alpine peaks,the Union covers a vast range of natural habitats and a stunning diversity of flora and fauna.
Der skal træffes lignende foranstaltninger for trækfugle,som er et fælles aktiv for alle europæere.
But almosteverywhere, this ‘biodiversity’ is indanger.
Vilde dyr og planter i harmoni med mennesker
Humans and wildlife in harmony
I direktivet om levesteder fra 1992står der, at alle EU-landene skaludpege steder af europæisk betydning og sørge for at forvalte dem,således at bevarelse af vilde dyr ogplanter kombineres med økonomiskeog sociale aktiviteter som led i enbæredygtig udviklingsstrategi.
The 1992 Habitats Directive requiredeach of the EU countries to identifysites of European importance anddraw up management measures forthem, combining wildlife preservation with economic and social activities, as part of a sustainable development st rate g y.
Sammen danner disse steder netværket Natura 2000 — hovedhjørnestenen i EU’s politik for naturbeskyttelse.
To ge the r, the s esites form the Natura 2000 network– the cornerstone of EU nature protection policy.
Denne tendens gælder ligefra pattedyr til insekter. Således erfor eksempel 45 % af de europæiskesommerfugle i dag truede. Omkringvores kyster trues for eksempel småhvaler, skildpadder og munkesæleraf skadelige fiskemetoder og vandforurening.
This tre n dextends from mammals to insects:45 % of European butterflies arethreatened today.
Dårlig planlægning,uøkonomisk arealudnyttelse ogintensivt landbrug har bidraget til, atnaturlige levesteder er gået tabt, foreksempel vådområder og udstraktegræsjorder, som mange vilde arter erafhængige af, hvis de skal overleve.
Badplanning, wasteful land-use andintensive farming have contributedto a loss of natural habitats like wetlands and exte n s i five gra s s l an d s ,which many wild species depend onfor their survival.
Fiskemetoder kan skadeskildpadder og andrehavdyr og -planter.
Fishing methods canharm turtles and othermarine life.
Ud over disse direktiver har EU ogsåspillet en fremtrædende rolle i enrække vigtige internationale konventioner, såsom Bern-konventionen ombeskyttelse af Europas vilde dyr og
Besides these directives, the EU hasalso played its part in a series ofimportant international conventions,such as the Berne Convention on European wildlife and natural habitats (1979) and the Bonn
Når kandidatlandene tilslutter sig EU, sker der en forøgelse af EU’slandområde på 58 %, og her er taleom mange uspolerede landskaber,skove og vådområder.
As the candidate countries join the EU, they bring with them a 58 %increase in the Union’s land area,covering many unspoiled landscapes,forests and wetlands.
Bevarelsen afdisse er en stor udfordring i de kommende år, og indførelsen af EU’s miljølovgivning vil være et vigtigt skridti denne proces.
Their conservation is a major challenge for theyears to come, and adopting the Union’s environmental laws will bean important step in this process.