natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter en langsom start kom der mere gang i gennemførelsen af programmet i 1998.
After a slow start, the implementation rate for this programme picked up in 1998.
ESF­foranstaltningerne var dog fortsat forsinkede, hvilket giver anledning til bekymring. Også foranstaltningerne vedrørende agrolevneds­middelindustrien og støtten til unge landbrugere var forsinkede.
However, the ESF schemes remained worryingly behind schedule, as did the measures involving the agri-food industry and assistance for young farmers.
Set under ét var der ved årets udgang udnyttet 59% af forpligtelses­bevillingerne og 38% af betalingsbevillingerne.
59% of the overall appropriations were committed and 38% paid out.
INTERREG II A­programmerne langs den russiske grænse og grænserne til De Baltiske Stater gjorde gode fremskridt.
The Interreg II A programmes along the border with Russia and with the Baltic states delivered satisfactory results.
Den økonomiske situation i Rusland bevirkede, at samarbejdet med De Baltiske Stater var nemmere.
Because of the general climate in Russia, cooperation with the Baltic states proved easier than with the Russian regions.
Begge URBAN­programmerne forløb tilfredsstillende, mens SMV­programmet stadig var meget forsinket.
While the Urban programmes made good progress, the SMEs initiative continued to lag significantly behind schedule.
I forbindelse med EMPLOYMENT­ og ADAPT­initiativerne blev vægten flyttet fra iværksættelse af projekter til formidling af resultater.
The focus of the Employment and Adapt initiatives shifted from implementing projects to disseminating results.
Under LEADER II gik de 10 lokalaktionsgrupper fra fase A ("erhvervelse af kvalifikationer") til fase Β ("programmer for innovation i landdistrikterne").
Under Leader II, the ten local action groups progressed from stage A, "Acquisition of skills", to stage B, "Rural innovation programmes".
Europæiske erhvervsfremme­ og innovationscentre (EC­BIC)
European Business and Innovation Centres (BICs)
Vejledningen om europæiske erhven/sfremme­ og innovationscentre (EC­BIC) kan fås ved henvendelse til
The guide to the European Community Business and Innovation Centres is available on request from the
Yderligere oplysninger om regionalpolitikken i Den Europæiske Union: http://inforegio.cec.eu.int
For further information on the regional policy of the European Union: http://inforegio.cec.eu.int
Yderligere oplysninger om erhvervsfremme­og innovationscentrene: European Business and Innovation Centres Network (EBN) Avenue de Tervueren, 168 ­1150 Bruxelles
For further information on the E.C. BICs: European Business and Innovation Centres Network (EBN) Avenue deTervueren, 168 -1150 Brussels
De europæiske erhvervsfremme­ og innovationscentre (BIC)
The European Business and Innovation Centres (BICs)
­ et redskab til hjælp for regionaludviklingen
An instrument to assist regional development
Formål
The task
­ organisering af forskellige former for samar­ deling af knowhow) yder EBN også centrene føl­ gende former for service:
­ accommodation for new firms in buildings a system of quality assurance for the purposes
De europæiske erhvervsfremme­ og innova­ bejde mellem virksomheder og internationali­ tionscentre (BIC) har til formål at støtte nyska­ sering
Business and Innovation Centres provide with shared facilities and services; of maintaining European standards in the
Deres opgave fælles faciliteter og servicefunktioner
The results of their work led the European process of industrial spatial planning.
"EC BIC"­mærketaf Europa­Kommissionen vurdering, de kan yde med en professionel indstil­ er at bidrage til oprettelse af nye generationer af
various forms of technical assistance and sup­
— ydelser til regionale og lokale myndig­ fremme af BIC­tilgangen over for de offent­ ling til iværksættervirksomhed.
Commission to recommend, in its Guidelines for the up through public/private partnerships which give port for participation in European pro­
Resultaterne af innovative SMV og til udvikling og modernisering af heder: ydelser vedrørende klarlægning af virksom­ lige myndigheder deres indsats har fået Europa­Kommissionen til i eksisterende virksomheder som led i den regionale hedernes behov, bistand ved gennemførelse af forskellige former for teknisk bistand og retningslinjerne for strukturfondene 2000­2006 eller lokale erhvervsudvikling.
Structural Funds 2000­2006 (cf.
De etableres af offentlige initiativer til fordel for SMV samt fremme støtte til deltagelse i Eli­programmer til for­
Guidelines for pro­ form to an agreement by those involved in regional
(jf. Retningslinjer for programmerne 2000-2006, offentlige/private partnerskaber, der bygger på en af iværksætterånden og en innovationskultur.
The BICs stress an operational view of innova­ grammes for small firms.
meddelelse fra Kommissionen, 1999) at anbefale, aftale mellem parter involveret i den regionale og at de regionale programmer ved lokale udvikling. Centrene anerkendes af Europa­
Communication, 1999), that the regional pro­
♦ BIC­centrene står for et operationelt innova­ iværksættelsen af de regionale
European Commission, which allows them to use demand and applying to all factors likely to improve grammes should encourage the the "EC BIC" quality label.
Kommissionen ved tildeling af kvalitetsmærket "EC tionskoncept, der først og fremmest indgår i en øko­ udviklingsforanstaltninger skal
know­how and competitiveness: technologies, establishment of such structures methods of management, organisation, marketing in all assisted areas and more or finance, cooperation strategies, international out­
Metode resultere i bedre knowhow og konkurrenceevne: stærkere udnyttelse af de eksis­
BICs in implementing regional of small firms and the offer of specialised services.
BIC­centrene fungerer som en grænseflade teknologi, ledelses­, organisations­, markedsfø­ terende centre.
Their global approach enables them to take account of all aspects of the way firms develop and to offer
Med en helhedspræget til­ gier, internationalisering osv.
The network to them and to local authorities a range of custom­
gang kan de tage sig af alle aspekter af virksomhedernes eksistens og tilbyde erhvervslivet
♦ The BICs link local and regional areas in a net­ made integrated services: work, so that firms can benefit from synergy among
Netværk og de regionale og lokale myndigheder en "skræd­
— services to business: the various bodies which exist to provide services.
BIC­centrene sammenkobler lokal­ og regio­ dersyet" vifte af integrerede ydelser: nalområderne i net, så virksomhederne kan drage
­ a precise diagnosis of needs, guidance in
— ydelser til virksomheder: fordel af komplementariteten mellem de forskellige
They also form a European network managed by the drawing up business plans, indication of the
Centrene indgår også i opstilling af virksomhedsplaner, vejledning et europæisk net, der forvaltes af sammenslut­ om forskellige specialiserede ydelser og ningen European Business and Innovation Centres bistand til gennemførelse af projekterne
European Business and Innovation Centres Network various specialist services and support in car­
Network (EBN) og er struktureret i nationale net.
(EBN) association, which operates through national rying out projects ; networks.
­ adgang til finansiering og især risikovillig
­ access to finance, particularly risk capital; network (information, cooperation, exchange of good practice and sharing of know­how), the EBN
Foruden de sædvanlige fordele ved et net (informa­ kapital tion, samarbejde, udveksling af god praksis og
­ organisation of various forms of cooperation also provides Centres with the following services: among firms and a more international out­ look;
Øerne og kystområderne j\ML:
Structural policies and European territory
Europa­Kommissionen ønsker at takke alle offentlige instanser (nationale, regionale og lokale) og foreninger samt den pri­vate sektor, uden hvis hjælp det ikke ville have været muligt at skaffe de nødvendige oplysninger til brug for denne publi­kation. En særlig tak rettes til Konferencen for Europas Maritime Randområder.
The European Commission thanks all the public bodies at national, regional and local level and all the independent bodies and the private sector for helping to collect the information required to make this publication possible, and in particular expresses its gratitude to the Conference of Peripheral Maritime Regions of Europe.
Jieferføere.oplysninger om EU",fås på Internet via Europa­sgrvó < ÉfiKhttp://eurg_BAR_fc1"_BAR_pi iijfi °9(httjí/í'inforegio.cec.eu.int). _ TF"_-¿ '
Coastal areas as centres of attraction Islands and dependency • Fishing as a way of life • Integrated planning of coastal areas • Ports as centres of multiple activities ¿Wind in the sails of tourism • A delicate environment
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fælle^skabersAfJjkjfille Publikationer, 2001
Luxembourg: Office for Official Publications of the Euro
© De Europæiske Fællesskabeiy'2001 Eftertryk tilladt med kildeangivelse '
© European Communities, 200r1 ■atf* -■ Reproduction is authorised proyipSid thVsource is acknowledged.
•Kystområderne soni turistmagneter • Øerne og afhængighedens å­
Islands and Coastal Regions
Øerne og kystområderne
Islands and Coastal Regions velopment in tune with the balance of nature
Øerne og kystområderne n udvikling, der tager hensyn til den naturlige balance og kystområderne har deres egen "personlighed" og har mange forskellige sider at se.
Islands and coastal regions are areas with character, offering multiple facets to those ing to discover them.
Her mødes hav og land, her dyrkes traditionelle afgrøder, mens turismeindustrien frem, og her udvikles havneindustrien, samtidig med at de traditionelle etoder holdes i hævd.
They are also at a crossroads, a meeting point between the sea the land, traditional cultures and expanding tourism, industrial ports and traditional fishing practices, and so on.
rakteristisk for øerne er deres afsondrethed og for nogles vedkommende en eliggenhed på hver sin side af det europæiske fastland.
nds are cut off from the mainland, some of which are located in the far-flung corners of Europe.
Øerne er normalt små og uden egne ressourcer, således at beboerne skal hente deres forsyninger på fastlandet og derfor må lide under høje transportomkostninger.
Generally small, they often lack local resources of their own and depend on the nland for their supplies and must cope with high freight costs.
En af prioriteterne i regionalpolitikken, som jeg har ansvaret for i Europa-Kommissionen, støtten til udvikling af interne og eksterne kommunikationsnet samt basisinfrastrukturer inden for ...raderne uddannelse og energi.
■ cies of the regional policy for which I am responsible at the European Commission is to help these regions develop their communications networks, both internal and external, as well as their basic infrastructure in key fields such as education and energy supply.
EU's strukturfonde tilskynder også øboerne til at anvende nyskabende teknologier, der er tilpasset øernes særlige forhold.
The Structural Funds also encourage islands to adopt innovative technologies suited to their specific situation.
Øernes integration i informationssamfundet og indsats for ät fremme alternative energikilder er to lovende eksempler på denne strategi.
Integrating them into the information society and promoting alternative sources of energy are promising examples of this strategy.
Mange kystområder er hjemsted for såvel erhvervs- som fritidsaktiviteter, der alt for ofte konkurrerer mod hinanden.
Commercial and human activities, too often in competition with each other, co-exist in many coastal areas.*· Major ports, for example, where heavyjndustry is concentrated, need to make room for more traditional activities like fishing.
F.eks. har de større havne en koncentration af sværindustri, samtidig med at de skal give plads til mere traditionelle aktiviteter såsom fiskerLFiskerisektoren selv er også under kraftig udvikling, hvilket bf.a. ses af den store fremgangjpr akyalcultur^ni^Enäeljg skal nævnes udviklingen.af kysttyrjsmen, som skaber · vækstmuligheder, der selvsagt skal udnyttes, men ikke på en måde, der gåPudJbver kvaliteten ag^ttl eksklusiviteten. ^Hfev > V
The ffehing industry .(tseff is undergoing immense changes as witnessed by the,rise of aquaculture. Finally, the development of tourism in coastal areas is both âneopjSòrtunity for growth and.a challenge in terms of quality and balance.
En del af de problemer, der berører kystområderne, har fået en europæisk dimension.
A large number of the problems affecting our coastal areas have gained a European dimension.
Derfor har Kommissionen i september 2000 foreslået en europæisk strategi for integreret forvaltning af kystområder (IMCZ) baseret på identificering af de praktiske problemer og samordnet deltagelse af alle, der bidrager til udviklingen af disse områder.
To this end the Commission in September 2000 proposed a European strategy for the integrated planning of coastal areas, based on problems identified on the ground with the coordinated participation of who contribute to the development of like areas.
Kystområdernes betydning for Europas natur- og kulturarv blev endvidere understreget i den europæiske perspektivplan for fysisk planlægning (ESDP), der blev offentliggjort i 1999.
The importance of coastal regions in terms of the natural and cultural heritage of Europe was stressed in the European Spatial Development Perspective (ESDP) published in 1999.
Målet for den europæiske regionalpolitik er at beskytte den skrøbelige naturlige balance i disse områder og samtidig give de personer, der bor og arbejder dér, mulighed for at udøve deres erhverv på de bedst mulige vilkår.
The goal of Community regional policy is to protect the fragile natural balance of these areas while at the same time allowing those who live and work there to continue carrying out their activities under the best possible conditions.
EU søger at integrere miljøaspektet i de udviklingsprojekter, EU medfinansierer: havne, industrier, byudvikling, turistcentre, laboratorier mv.
The European Union is careful to integrate environmental concerns into the development projects that it part-finances: ports, industries, urban projects, tourist centres, laboratories, etc.
Som nævnt i en tidligere brochure om bjergområderne indebærer EU's regionalpolitik mere generelt også en bred økonomisk støtte til de øer og kystområder, der identificeres som områder med udviklingsefterslæb, ugunstigt stillede områder eller områder i tilbagegang ifølge kriterierne for strukturfondenes mål nr. 1- og nr. 2-støtte.
More generally, as we have demonstrated in a previous brochure on mountain regions, the Union's regional policy provides a broad range of funding under Objectives 1 and 2 of the Structural Funds for islands and coastal areas which are recognised as being underdeveloped, disadvantaged or declining.
Som det vil fremgå af denne brochure, muliggør borgerne og deres lokale, nationale og europæiske repræsentanter gennem deres indsats en bæredygtig udvikling af øerne og kystområderne.
As you will discover from this brochure, actions by ordinary people and their representatives at local, national and European level are helping islands and coastal regions to achieve sustainable development.
Gennem denne fælles, målrettede indsats vil det være muligt at beskytte og udvikle den enestående kulturelle, økonomiske og sociale arv, der er kendetegnende for øerne og kystområderne ved Europas grænser.
These actions, conducted in a concerted and determined fashion, will enable us to safeguard and develop the unrivalled cultural, economic and social heritage of these areas on the fringes of Europe.
Michel Barnier Medlem af Kommissionen med ansvar for regionalpolitikken
Michel Barnier Member of the Commission responsible for Regional Policy
Øerne og kystområderne
Islands and Coastal Regions
Øernes og fastlandets kyster ligger som en naturlig grænse mellem hav og land og har stor strategisk betydning for EU, idet de huser en række økonomiske kraftcentre og fungerer som grænseflader for kommunikationen landene imellem.
The position of islands and coastal regions as natural boundaries between Europe's seacoast and the interior make them strategic territories for the European Union. They comprise major commercial centres and are important communication interfaces.
Øerne dækker et samlet areal på 109 423 km2(3,4% af EU) og har 14 millioner indbyggere (3,43% af EU's befolkning).
Islands account for an area of 109 423 square kilometres (3.4% of the EU total) and are home to 14 million people (3.43% of the EU total).
Kystområderne har en samlet kyststrækning på 89 000 km, hvor en lang række byer med over 50 000 indbyggere, herunder flere hovedstæder, er beliggende, nemlig Athen, København, Lissabon og Stockholm.
Coastal regions extend over 89 000 km and contain many cities with populations over 50 000, including several capitals: Athens, Copenhagen, Lisbon and Stockholm.
Kystområderne som turistmagneter
Coastal areas as centres of attraction
Kystområderne er i kraft af deres smukke landskaber og beliggenhed ved havet Europas største turistmagneter.
As coastal areas combine the beauty of their landscapes with the pleasures of the seaside they are major centres of tourism in Europe.
De spiller dog ikke alene en rolle for turismen, men også for fødevareproduktionen og handelssamkvemmet gennem deres strategiske beliggenhed mellem hav og land.
However, their economic role extends far beyond this. Because of their strategic position between sea and land, they are heavily involved in food production and trade.
Til gavn for den økonomiske udvikling er der sket en forbedring af turistfaciliteterne og en udbygning af transportinfrastrukturerne. Samfundsstrukturen i mange kystområder er i de senere år også ændret som følge af omstruktureringen af fiskerisektoren og det traditionelle landbrug.
The development of economic activities has resulted in enhanced tourism facilities and new transport infrastructure.
Selv om visse regioner er ramt af afvandring, stiger befolkningstallet i de fleste kystområder, som imidlertid er udsat for store sæsonbestemte variationer i beskæftigelsen, især inden for turismeerhvervet.
Although some coastal regions have experienced an important outmigration of the local population, most are faced with increasing demographic pressure and substantial seasonal fluctuations in population in large part due to tourism.
Urbaniseringen og udviklingen kræver store anlægsarbejder, der dog også kan true kystmiljøet.
The major works on urban and other development schemes can also threaten the coastal environment.
Bygge- og anlægsarbejder, der gennemføres uden tilstrækkeligt kendskab til kystens dynamik, bidrager ofte til en forværring af kysterosionen.
Civil engineering works carried out without sufficient knowledge of coastal dynamics can often accelerate erosion of the coast.
Samtidig forsvinder de naturlige levesteder, ligesom biodiversiteten reduceres såvel langs kysterne som i havet.
Natural habitats may disappear and biodiversity decrease both on land and in the sea.
Den hav eller landbaserede forurening ødelægger jordbunden og drikkevandsressourcerne.
Pollution from marine and land sources may contaminate the soil and drinking water reserves.
Kystområderne giver således grobund for stadig tilbagevendende konflikter.
The coastal regions are therefore prone to recurring conflicts.
Befolkningspresset, erhvervslivets krav samt inddragelsen af tidligere ubeboede områder til rekreative og turistmæssige formål vanskeliggør den fysiske planlægning.
Demographic and economic pressures as well as the claiming of idle land for entertainment and tourism purposes heavily burden regional development planning.
Af mangel på integreret forvaltning af havets og landjordens ressourcer er der endvidere opstået alvorlige spændinger mellem de forskellige erhvervssektorer (fiskeri, service og landbrug), som skader den bæredygtige forvaltning af kystområderne.
The lack of integrated management of sea and land resources causes serious tensions between various activities (fishing, services, agriculture) and hampers the sustainable management of coastal areas.
Øerne og afhængighedens åg
Islands and dependency
De europæiske øers geografi og befolkningsmønster giver dem en særstilling i EU.
The geographic and demographic nature of Europe's islands classifies them as distinct parts of the Union.
De fleste øer kan trække turister til, men deres særlige forhold (isolation, perifer beliggenhed, begrænset marked, ringe størrelse osv.) gør dem på mange punkter afhængige af hovedlandet.
Most of them undeniably attract tourists but their innate situation (distance from the mainland, peripheral aspects, small-scale market, etc.) ensure that they remain dependent on the mainland. Island economies are fragile economies.
Til trods for de senere års store indsats, ofte med EU-støtte, er øernes økonomi fortsat påvirket af en række strukturelle faktorer: mangel på anvendelig jord, stor afhængighed af transport- og kommunikationsinfrastrukturer, begrænsede vand- og energiforsyninger, havforurening og mangel på kvalificeret arbejdskraft.
Despite the considerable efforts made in recent years, often with aid from the Union, they continue to suffer from a series of structural handicaps: scarcity of usable land, heavy dependence on transport and communication links, limited water and energy resources, marine pollution and shortage of skilled labour.
Disse regioners beskedne økonomi, afhængigheden af få nøglesektorer, befolkningspresset og arbejdsløsheden bevirker, at regionerne er særlig sårbare over for interne og eksterne økonomiske påvirkninger.
The reduced scale of their local economies, their dependence on a small number of key sectors, demographic pressures and unemployment all make these regions particularly vulnerable to internal and external economic shocks.
Øernes problemer og deres vedvarende strukturelle vanskeligheder er nævnt i den konsoliderede traktats artikel 154 og 158 samt i Amsterdam-erklæringen (bilag 30).
The problems of the islands and their permanent structural constraints are dealt with by Articles 154 and 158 of the EU Treaty as recently amended, as well as in Declaration No 30 adopted as an annex to the Amsterdam Treaty.
Normalt betragtes et kystområde som et bælte af land og vand, hvis bredde afhænger af det omgi vende miljø og af måden, hvorpå havet udnyttes.
Coastal areas are generally consist of a strip of land and sea whose width depends on the nature of the local environment and the human activities linked with marine resources.
Holder man sig til disse to faktorer, kan et kyst område dække et område, der både overskrider territorialfarvandets grænser til den ene side og strækker sig langt ind i landet til den anden side.
Taking into account these two factors, such regions can extend beyond territorial limits and quite far inland.
Regionerne i den yderste periferi
The outermost regions
En del af de europæiske oer og kystområder har en særlig status, som udtrykkeligt er anerkendt i Amsterdam-traktatens artikel 299, stk. 2, nemlig regionerne i den yderste periferi. Det drejer sig om de fire franske oversoiske departementer (Guadeloupe, Martinique, Guyane og la Réunion), De Kanariske Øer (Spanien) samt de portugisiske oer Azorerne og Madeira. Samtlige disse regioner ligger meget langt fra det europæiske fastland, hvilket vanskeliggor deres integration i det indre marked.
Among Europe's islands and coastal regions are some areas which have a special status explicitly recognised in Article 299(2) of the Amsterdam Treaty: the outermost regions.
Regionerne har et bruttonationalprodukt (BNP), der ligger langt under EU-gen-nemsnittet (59%), en generelt hoj arbejdsloshed og en økonomi, der bygger på et begrænset antal sektorer.
They generate a level of GDP much lower than the Community average (59%), generally have a high unemployment rate, and their economies are based on a limited number of sectors.
Endelig er disse regioner udsat for en meget hård konkurrence fra deres nabolande, der har adgang til en meget billigere arbejdskraft.
Lastly, they face very stiff competition from neighbouring countries because of their labour costs.