natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 1950'erne og begyndelsen af 1960'erne havde beskæftigelsen været høj,men sidst i 1960'erne var der voksende bekymring for, hvorvidt deregentlig var arbejdspladser til alle.
The 1950s and early 1960s had been periods of high employment, but inthe late 1960s there was a growing concern over whether there really werejobs for everyone.
På Haag-konferencen i 1969 gav EØF'sregeringer udtryk for nødvendigheden af at reformere fonden som led iarbejdet for en indbyrdes harmonisering af landenes socialpolitik.
In 1969, EEC governments meeting at The Hague conference referred to the need to reform the Fund as part of efforts to bringinto line their respective social policies.
Her blevbunden gødet for den første ESF-reform i 1971.
They were preparing the groundfor the first reform of the ESF in 1971.
1970'erne −−især efter oliekrisen i 1973 −− blev præget af en afmatning afden europæiske økonomi og markerede afslutningen på det, der undertiden kaldes »guldalderen« for den økonomiske vækst i Europa.
The 1970s (particularly with the 1973 oil crisis) saw a slow-down in the European economy and marked the end of what is sometimes referred toas the Golden Age of economic growth in Europe.
Med drastisk forøgede oliepriser i 1973, efter at OAPEC (Organisationen af Arabiske Olieeksporterende Lande) ophørte med at udskibe olie til lande, derstøttede Israels krig mod Egypten og Syrien, blev alle økonomiske sektorer berørt, herunder beskæftigelsen.
When oil prices soared in 1973 after the Organization of Arab Petroleum Exporting Countries(OAPEC) stopped shipping oil to countries that supported Israel in its warwith Egypt and Syria, all parts of the economy were affected, includingemployment.
Energikrisen i 1979 forværrede situationen yderligere.
The 1979 energy crisis made things even worse.
MINDRE VELSTILLEDE REGIONER FÅR EN HJÆLPENDE HÅND
POORER REGIONS RECEIVE A HELPING HAND
Et formål med den første reform af Den Europæiske Socialfond i 1971var at målrette finansieringen mod bestemte befolkningsgrupper og -kategorier. Samtidig kom der flere penge i kassen med budgettet for dennye Fond i 1972 og 1973, som oversteg det samlede budget for de forudgående 12 år.
The first reform of the European Social Fund, in 1971, sought to targetthe funding towards particular groups and categories of people.
I 1973 blev Det Forenede Kongerige, Danmark og Irland medlemmer af EØF, hvilket var den første udvidelse af Fællesskabet, fra 6 til 9 medlemsstater.
In 1973, the United Kingdom, Denmark and Ireland joined the EEC,marking its first enlargement from six to nine Member States.
Mens EØF forberedte sig til denne udvidelse, mødtes statsledernefra de 9 lande i oktober 1972 i Paris.
As the EEC prepared itself for this extension, leaders of the nine countries metin Paris in October 1972 and agreed on the need to deal with regionaland structural imbalances in economic development.
Man enedes om behovet for at gørenoget ved de regionale og strukturelle skævheder i den økonomiskeudvikling. Tre år senere, i 1975, så Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) dagens lys.
Three years later,in 1975, the European Regional Development Fund (ERDF) was born.Its mandate was to support regions in difficulties arising from restructuring or from industrial change.
Idéen var, at de to fonde skulle samarbejde, således at ESF koncentrerede sig om at hjælpe mennesker rundt om i Europa medat tilegne sig nye færdigheder, mens EFRU fokuserede på udvikling afinfrastrukturerne i regioner, der sakkede bagud. De to fonde blev underét betegnet »strukturfondene«.
The idea was for the two funds to workhand in hand, with the ESF concentrating on helping people throughout Europe to gain new skills, and the ERDF focusing on developing theinfrastructure of regions that were lagging behind.
I 1970'erne blev ESF åbnet for et bredere udsnit af arbejdstagere.
Sinceagriculture was changing, farmers and farm workers leaving agricultureneeded support; they became eligible in 1972.
Dalandbrugssektoren var under forandring, havde landmænd og landarbejdere, der forlod erhvervet, brug for hjælp, og de blev støtteberettige-
Similarly in the textilesector, early global trade patterns turned the sector from labour-intensi-ve into capital-intensive. Textile workers needed to learn new skills
Teks -tilarbejderne måtte lære nye færdigheder, hvad enten de ønskede at forblive i sektoren eller at finde andet arbejde. Som følge heraf blev ESFåbnet for beklædningsindustrien i 1975.
whether they wanted to stay in the industry or move to another job.
ESF havde allerede ydet bosættelsesstøtte til indvandrere i tidligereårtier, men i 1970'erne blev denne bistand udvidet til at hjælpe folk medpraktiske vanskeligheder, når de fandt arbejde i et andet EØF-land.Arbejdstagerne fik hjælp til betaling for at lære det lokale sprog, ligesomde og deres familier blev rådgivet om at tilpasse sig deres nye livs- ogarbejdsvilkår.
The ESF had already provided resettlement support for migrants in earlier decades, but in the 1970s this was extended to help people with thepractical problems they faced when finding work in another EEC country. Workers were helped with the cost of learning the local language andgiven advice to help them and their families adapt to their new living andworking conditions.
ESF blev også udvidet til at støtte forberedende studier ognyskabende pilotprojekter til afprøvning af nye idéer og praksisser.
The ESF was also extended to support preparatorystudies and innovative pilot schemes to test new ideas and practices.
Ungdomsarbejdsløsheden steg støt i 1970'erne.
Youth unemployment rose steadily in the 1970s.
Mod årtiets slutningmodtog ESF stadig flere ansøgninger om hjælp til unge med lavt kvalifikationsniveau.
Towards the end of thedecade, the ESF received progressively increasing amounts of applications to help young people with low levels of qualifications.
De støtteberettigede ansøgninger beløb sig til over femgange det disponible budget.
Eligible applications amounted to over five times the available budget.
ESF reagerede hurtigt og koncentrerede sinstøtte til unge om rekruttering og beskæftigelse.
The ESFreacted quickly, and concentrated its support for young people onrecruitment and employment.
Rekrutteringsstøttenskulle hjælpe de unge med at indhøste nyttig erfaring med erhvervsmæssigt indhold eller gøre det lettere for dem at finde et stabilt arbejde.
Recruitment aid was to help young peoplegain useful experience with a vocational content or make it easier forthem to find a stable job.
I 1977 konstaterede Kommissionen, at ungdomsledigheden i løbet af fireår var blevet mere end fordoblet med nu i alt omkring to millionerarbejdsløse under 25 år i Det Europæiske Fællesskab.
By 1977, the Commission noted that youth unemployment had morethan doubled over four years, with around 2 million unemployed peopleaged less than 25 in the European Community.
Det blev stadig vigtigere at have erhvervskvalifikationer eller en akademisk uddannelse forat kunne få arbejde.
Having a vocational qualification or holding a university degree became more and more important when looking for a job.
For unge uden sådanne færdigheder eller med kvalifikationer, der ikke modsvarede arbejdsmarkedets behov, blev det stadig vanskeligere at finde et job.
Young people without these qualifications,or with qualifications that did not meet the needs of the labour market,found it increasingly difficult to find jobs.
Arbejdsløse unge blev således en prioritetsgruppe for ESF.
Unemployed young peoplethus became a priority group for the ESF.
I samme periode begyndte ESF at tage større hensyn til kvinders pladspå arbejdsmarkedet.
At around this time the place of women in the labour market was increasingly being taken into account by the ESF.
Som reaktion på deres voksende betydning påarbejdspladsen forøgede ESF-støtten til kvinder, uanset om de havdemistet deres arbejde, skulle ud på arbejdsmarkedet for første gang ellervendte tilbage efter en pause.
Responding to the growingrole of women in the workplace, the ESF gave greater support towomen, whether they had lost their job, were joining the labour marketfor the first time or returning to work after a break.
Andre bestemte sociale grupper, såsomhandicappede eller ældre arbejdstagere (50 år og derover) begyndte nuogså at blive målkategorier for fonden.
Other specific social groups, such as the disabled and older workers (aged 50 and over),were also beginning to be targeted by the Fund.
PÅ VEJ MOD EN FÆLLES
HEADING TOWARDS A COMMON EUROPEAN COMMUNITY STRATEGY
Indtil da havde medlemsstaterne fået godtgjortfinansiering af deres projekter, efter at de var gennemført.
Until then, Member Stateshad implemented projectsand been re-funded afterwards.
Med den udvidede adgang til fonden måtteder nu etableres en ordning med forhåndsgodkendelse. Dette medførte afgørende forandringer.
Now that access tothe Fund was wider, a system of prior approval hadto be put in place.
Dette forøgede den proceduremæssige kompleksitet både for medlemsstater og organisationer, derarbejdede med ESF-finansiering, og for Kommissionen.
This increased the complexityaround procedures for Member States and organisations working with ESF-funding, as well as for the Commission.
Samme ordningbetød også en tilsyneladende uundgåelig forøgelse af papirarbejdet.
It also brought with it anapparently inevitable increase in paperwork.
1980'ERNE—Et årti med markedsændringerog nye behov
This was when the ECU, the forerunner ofthe euro, was introduced.
1980'erne var en periode med store forandringer i europæisk økonomi.Begyndelsen af årtiet blev præget af en ny økonomisk nedtur som resultat af energikrisen i 1979, selv om denne var mindre alvorlig end krisenførst i 70'erne.
Unemployment was still severe. Total unemployment in the European Community doubled from6 million in 1979 to 12 million in 1983; youthunemployment stood at over 25% in most Member States.
De europæiske statsledere gjorde sig det klart, at et tættere økonomisk og finansielt samarbejde ville kunne ruste Europa bedretil at håndtere sådanne kriser.
More seriously still, longterm unemployment (lasting a year or more) becameincreasingly common.
De første mursten til det, der senere skulle blive til den monetære union,blev allerede lagt i 1979.
For the ESF, industrial change meant an enormous challenge.
Det var, da euroens forløber, ECU'en, blev indført.
A for-ward-looking decision was taken in the early 1980s to use the ESF fortraining in the newly emerging technologies.
Den fungerede som en virtuel valuta i forhold til hvilken, de nationale møntenheder blev værdisat for at begrænse flygtigheden af valutakursudsvingene.
This reflected the realityof a labour market in flux and opened up the Fund to provide trainingacross all areas of the economy.The aim was to equip beneficiarieswith a range of skills, making iteasier to find employment in different sectors.
I 1981 kom Grækenland med i Det Europæiske Fællesskab, efterfulgt af Spanien og Portugal i 1986.
At the time, industry was strugglingto find young people with advanced qualifications in areas such aselectronics, engineering and information technology.
De tolv daværende EF-medlemsstater stilede i retning af mere finanspolitisk og markedsmæssig integration.
In the three new Member States of the 1980s (Greece, Portugal and Spain) agriculture was still the dominant sector, and per capita incomewas considerably lower than the EC average.
Europæisk industri var også i forandring, for i 1980'erne begyndte overgangen fra industri- til informationsalder.
In 1983, it was decidedthat funding from the ESF should be channelled towards particularlyneedy regions.
Traditionelle sektorer somstål-, fremstillings- og skibsværftsindustri var i tilbagegang, men samtidig begyndte der at opstå muligheder med ny teknologi, især inden forservicesektoren, hvilket medførte en stor efterspørgsel efter uddannetarbejdskraft.
This led to increased applications for funds, and in 1988the ESF was reformed so that it could better assist the regions laggingfurthest behind (thus reducing the imbalances between rich and poor)and meet the increased number of applications.
Arbejdsløsheden var stadig alvorlig. Den samlede efterspørgsel i Det Europæiske Fællesskab blev fordoblet fra 6 millioner i 1979 til 12 millioner i 1983, og ungdomsarbejdsløsheden var på over 25 % i de flestemedlemsstater.
More than half of the ESF funding went to schemes that boostedemployment in poorer regions and countries such as Greece, the Frenchoverseas departments, Ireland, the Mezzogiorno in southern Italy and Northern Ireland.
Endnu værre var det, at langtidsledighed (et år eller længere) blev stadig mere almindelig.
When Spainand Portugal joined the European Communityin 1986, regions such as Andalucía and the Canary Islands, as well as thewhole of Portugal, wereadded.
For ESF betød de industrielleforandringer en enorm udfordring.Først i 80'erne blev der truffet enfremsynet beslutning om at anvende ESF til uddannelse i de fornyligt opståede teknologier.
By the end of the 1970s, youth unemployment had become a growingcause for concern.
Somen afgørende forandring, der blevindført i finansieringsperioden1983-1988, fjernede man kravetom, at en omskolet person skullearbejde inden for en jobtype i tilknytning til uddannelsen i mindstde følgende seks måneder.
As Europe took further steps towards closer integration in the 1980s, youth unemployment remained a persistent problem.The need for more highly skilled labour put a higher demand on furthertraining and the ESF responded to this.
Detteafspejlede realiteten, nemlig etarbejdsmarked i bevægelse, ogåbnede fonden således, at den støttede uddannelser på tværs af alleøkonomiske sektorer.
The funding was targeted atyoung people with poor job prospects due to a lack of vocational training or inadequate training, as well as to the longterm unemployed.
Målet var atudruste støttemodtagerne med enrække færdigheder, der gjorde detlettere at finde job i forskellige sektorer.
Itwas also extended to include early school-leavers, since a large numberof young people were dropping out of school prematurely or leaving without any qualifications.
I denne periode havde industrien svært ved at finde unge med avancerede kvalifikationer inden for f.eks. elektronik-, ingeniør- og it-fagene.To af ESF's prioriteter var erhvervsuddannelse (heraf halvdelen i formaf arbejdspladspraktik) og kurser i brug af nye teknologiformer.
The ESF played acentral role not only by helpingwomen enter the labour marketbut also by tackling gender stereotypes which made findingwork more difficult for them.The 1988 reform of the ESFunderlined the importance ofintegrating 'women in occupations where they are substantially underrepresented'.
Disseskulle snart blive en del af hverdagen på arbejdspladserne, og ESF vartidligt ude med at imødekomme dette behov.
The ESFbacked this up by financing specialised training schemes forsuch jobs.
I 1983 blevdet besluttet at kanalisere ESF-finansiering i retning af særligt betrængteregioner.
It also supported actions to help women in cases ofmajor redundancies or toimprove their chances of getting and securing a more qualified job.
ARBEJDSMARKEDET— ØVERSTPÅ
The creation of the single market gave life to the free movement of goods, services, people and money.
Inden 1970'erne var omme, var ungdomsarbejdsløsheden blevet en stadigstørre årsag til bekymring.
The growing size and importance of the ESF meant that a reform was needed,with a more cooperative and collaborative relationship between Member States and the Commission.
Mens Europa tog yderligere skridt til en tættereintegration i 1980'erne, vedblev ungdomsarbejdsløshed at være et problem.Behovet for en mere velkvalificeret arbejdsstyrke resulterede i højere uddannelsesefterspørgsel, hvilket ESF reagerede på.
Thischange would need to reflect the factthat the European Community fundscontributed to policies that were largelydefined in the national contexts of the Member States.
Finansieringen blev målrettettil fordel, dels for unge med ringe jobudsigter på grund af manglendeerhvervsuddannelse eller utilstrækkelig skolebaggrund, dels for langtidsledige.
This key ESF reform was launched in1988. The overall idea was to programme the Fund on a more longterm basisso that it could be more effectivelyapplied.
Støtten blev også udvidet til at omfatte nogle af de mange unge, der vargået for tidligt ud af skolen eller ikke havde erhvervet nogen kvalifikationer.
The reform was a move from(individual) projects pursued in a national context to a programmed multiannual effort on a basis agreed in part-
Situationen for kvinder på arbejdsmarkedet var stadig et vigtigt emne.Styrkelsen af de eksisterende juridiske rammer for ligestilling (som blevfastlagt i Rom-traktaten) i 1970'erne, viste nu resultater.
nership between Member States and the Commission. Initiativestowards this longer term planning for the ESF and Member States'employment policies as a whole were given a considerable boost by the1988 decision that the Community should move from an annual budgetto a medium-term budgetary perspective (1988/1989-93).
ESF spillede encentral rolle ved ikke alene athjælpe kvinder med at kommeind på arbejdsmarkedet, menogså ved at bekæmpe kønsrelaterede fordomme, der gjordedet vanskeligere for kvinder atfinde job.
This meantthat the Commission and Member States could be sure that the fundswould be available over the full period, and that multiannual programmes could be launched securely.
ESF-reformen i 1988understregede betydningen afat integrere »kvinder i erhverv, ihvilke de er væsentligt underrepræsenterede«.
Member States and the Commission would together coordinate andplan ahead for the spending of the ESF.
Her bakkede ESF op ved at finansiere særlige uddannelsesordninger tilsådanne jobtyper.
Member States agreed toexchange employment data and strategies, so that the ESF could be better integrated into the Member States' labour-market policies.
Fonden støttede desuden initiativer, derskulle hjælpe kvinder i tilfældeaf stor arbejdsløshed eller forbedre deres chancer for at findeog beholde et job på højerekvalifikationsniveau.
As an outcome of the reform, the ESF would move closer to the needs of regionsand Member States.
DETINDREMARKEDBLIVERTIL— OGVÆSENTLIGT
Last but not least, the ESF gained more financial weight.
På vej mod fuldførelsen af det indre marked i 1990'erne spillede ESF enanførende rolle med hensyn til at sikre, at alle borgere og regioner i Fællesskabet kunne nyde godt af det indre markeds succes, efterhånden somdet udviklede sig.
At this point it is important to note the sheer scale of the ESF in supporting Member States' employment structures.
Skabelsen af dette enhedsmarked pustede liv i den friebevægelse af varer, tjenesteydelser, personer og kapital.
Overall, more than 2 million people per year were estimated to have gained vocational qualifications or jobs with the help of the Fund.
Fondens størrelse var vokset betragteligt, men det samme gjaldt det administrative arbejde, der fulgte med. ESF modtog tusinder af individuelleansøgninger på alle fællesskabssprog, og det viste sig vanskeligt at udvælge de bedste projekter.
As Europe was entering the last decade of the millennium, society - andits ambitions -changed considerably. Industrial production was in decline and the service sector rising.
Medlemsstaterne skulle for hvert af deres ESF-projekter udfærdige en ansøgning til Kommissionen, som derefter skullebedømme hver enkelt ansøgning og godkende dem, der blev udvalgt.Dette gjorde fonden stadig mere besværlig at håndtere for både medlemsstaterne og Kommissionen.
The European Community had startedon a journey towards an effective internal market and the first shoots ofwhat would become known as globalisation were beginning to be seen.The ESF played a significant role in helping to cushion the negativeeffects for individuals and helping them adapt to the changing world.
Den afgørende ESF-reform blev iværksati 1988. Den overordnede idé var at programmere fonden på et mere langsigtetgrundlag, så den kunne anvendes mereeffektivt.
THE1990SEurope facing up to globalisation
1990'erne var kendetegnet ved hurtige fremskridt i globaliseringen efter afslutningen påden kolde krig.
The 1990s were marked by the rapidadvance of globalisation following the end ofthe Cold War.
Berlin-murens fald i 1989,genforeningen af Tyskland og kommunismens sammenbrud førte også til afgørendeforandringer for Europa.
The fall of the Berlin Wall in1989, the unification of Germany and thecollapse of communism also meant majorchanges for Europe.
Andre størreudviklinger på europæisk plan var fuldførelsen af det indre marked i 1992, Maas-tricht- og Amsterdam-traktaterne samtudvidelsen af Fællesskabet til 15 medlemsstater, idet Østrig, Finland og Sverigekom med. EU indledte også forhandlingerom medlemskab med lande i Central- og Østeuropa samt Malta og Cypern.
Further major developments at European level were the completionof the single market in 1992, the Treaties of Maastricht and Amsterdam, and the enlargement of the Community to 15 Member States with the accession of Austria, Finlandand Sweden. The EU also started membership negotiations with the countries of Central and Eastern Europe as well as Malta and Cyprus.
Økonomisk afmatning satte sit præg1990'erne, især i årtiets begyndelse. Børsmarkederne var kollapset i 1987, oliepri -serne var på vej op som følge af Golfkrigen(1990-1991), og den tyske genforening vistesig at blive uventet kostbar.
Economic recession marked the 1990s, especially at the beginning of the decade; thestock markets had collapsed in 1987, oilprices were on the rise due to the Gulf War(1990-1991), and German reunificationproved unexpectedly costly.
Arbejdsløshedenvar på omkring 10 %.
The unemployment rate stood at around 10%.
I 1994 var 18,7 millioner mennesker uden job, og mange afdem var unge.
In 1994, 18.7million people were without a job, many ofthem young people.
Begrebet »jobløs vækst« −− dvs. økonomiskvækst, men med høje arbejdsløshedstal −−bed sig fast og blev til stadig større bekymring for medlemsstaterne.
The concept of 'jobless growth' - economicgrowth but with high levels of unemployment - took hold and became a growing concern for Member States.
1980'ernes teknologiske udvikling fortsatte,idet de personlige computere (pc'ere) begyndte at finde vej til arbejdspladser og privatehjem. Væksten i brugen af internettet og detderaf følgende »dot-com boom« fra 1995 ogfremad ikke alene revolutionerede den mo -derne kultur, men tjente også som et vigtigtmiddel til globalisering.
The technology developments of the 1980scontinued as personal computers began tofind their way into workplaces and homes.Growth in the use of the Internet and thesubsequent dot-com boom from 1995onwards not only revolutionised modern culture, but also served as a major medium forglobalisation.
Som reaktion på den tiltagende arbejdsløshed enedes EU's regeringer i1994 om en beskæftigelsesstrategi beregnet på at forbedre den europæiskeøkonomis konkurrenceevne.
Responding to the growing levels of unemployment, EU governmentsagreed to an Employment Strategy in 1994 which was designed toimprove the competitiveness of the European economy.
Dette betød for ESF en prioriteringsændring fra arbejds -løshed til beskæftigelse.
The first set of guidelines defined measures to make sure that as many people as possible werein a position to get a job, to increase female employment rates, to improvethe number of childcare facilities and to encourage entrepreneurship.Adaptability was another important focus, the aim being that people in ajob would be able to adapt to new areas of work, should the need arise.For the ESF this meant shifting its emphasis from unemployment toemployment.
BESKÆFTIGELSESVEJLEDNING OG
INTRODUCING EMPLOYMENT GUIDANCE AND COUNSELLING
Mere udbredt og tilgængelig uddannelse, bedre faguddannelse i aner -kendte og relevante erhvervskvalifikationer, jobskabelse og forbedretbeskæftigelsesvejledning og -rådgivning var nu kernetemaer i fondensvirke.
More widespread and accessible training, better training for recognisedand relevant professional qualifications, job creation plus improvedemployment guidance and counselling were now at the core of the Fund.