natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 2003 blev der afholdt et »Europæisk forum om lokal beskæftigelsesudvikling«, arrangeret af Europa-Kommissionen og det daværende EU-formandskab med støtte fra Europa-Parla-mentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt interesserede institutioner, arbejdsmarkedsparter og andre berørte parter.
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy.
Forummet drøftede måder, hvorpå den europæiske beskæftigelsesstrategis lokale di-
In 2006, the Committee of the Regions produced a decla-
I 2007 blev der på et ministerrådsmøde i Leipzig vedtaget et »Charter om bæredygtige europæiske byer«, der slog til lyd for en sammenhængende byudvikling, samt en »Dagsorden for social samhørighed i Europa«, i hvilken man anerkendte behovet for at forstå de regionale og lokale følgevirkninger af nye udfordringer i henseende til effektive styreformer på flere niveauer.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
Den lokale beskæftigelsesudvikling er yderligere blevet udforsket gennem diverse programmer på fællesskabs- og medlemsstatsniveau.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Det seneste arbejde understreger betydningen af lokale partnerskaber med flere interessenter, der indtager en holistisk indfaldsvinkel til lokal beskæftigelsesudvikling.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
Arbejdskraftens frie bevægelighed opfattes som en måde, hvorpå man kan fremme arbejdsmarkedets effektivitet ved at forbedre afstemningen mellem det aktuelle udbud af arbejdskraft og arbejdsgivernes efterspørgsel.
Free movement of labour is seen as a way of promoting labour market efficiency by improving the matching of the available labour supply to the demand from employers.
Mobiliteten drives af både arbejdstagernes ønske om at forbedre deres økonomiske situation og virksomhedernes søgning efter arbejdskraft, der modsvarer deres behov.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
En større arbejdskraftmobilitet mellem arbejdspladser (jobmobilitet) såvel som inden for og mellem lande (geografisk mobilitet) kan hjælpe den europæiske økonomi og arbejdsstyrke med tilpasningen til omskiftelige vilkår mere gnidningsløst og effektivt og samtidig imødekomme forandringerne i den konkurrenceprægede verdensøkonomi.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
Men, selv om mobiliteten bredt anskues som en positiv egenskab ved arbejdsmarkedet, er h st oc
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
EU på vej til at indhente USA og Japan med beskæftigelse
Closing the employment gap with US and Japan
Den stabile beskæftigelsesfremgang i løbet af det seneste årti har hjulpet EU til at indsnævre forskellen i forhold til både USA og Japan.
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
I 1997 lå EU-15’s erhvervsfrekvens (beskæftigelsesgrad) 12,8 procent under USA’s og 9,3 % under Japans. Men i 2005 var forskellene mere end halverede, nemlig henholdsvis 6,3 og 4,1 procentpoint (se figur 1).
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Kommissionen er begyndt at oplyse EU-bor-gerne om mulighederne for at arbejde i udlandet, navnlig via Det Europæiske År for arbejdstagernes mobilitet (2006) og Europæisk Portal for Jobmobilitet — et netværk udbudt af Eures, der består af offentlige arbejdsformidlingstjenester fra hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og Schweiz.
The Commission has started to inform European citizens about the possibilities of working abroad by means of the European Year of Worker’s Mobility (2006) and the European Job Mobility Portal – a network provided by EURES comprising public employment services across the European Economic Area and Switzerland.
Eftersom bevægelsesfrihed er et af hovedprincipperne i den europæiske integration, har Kommissionen hilst det velkommen, at mange medlemsstater har åbnet deres arbejdsmarked fuldstændigt siden udvidelsen i maj 2004, og at andre medlemsstater i varierende omfang har forenklet deres eksisterende nationale adgangsordninger eller -procedurer.
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
Deltidsarbejde og tidsbegrænsede job stadig mere udbredt
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
De stigende antal fleksible arbejdsforhold har tydeligvis bidraget stærkt til beskæftigelsesfremgangen.
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
Deltidsarbejde tegner sig således for over halvdelen af den samlede stigning. »Atypiske« former for beskæftigelse, navnlig detidsarbejde og tidsbegrænsede job, er følgelig blevet mere udbredte i EU-25 i den aktuelle periode.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
Andelen af deltidsansættelser i den samlede beskæftigelse er vokset fra 16 % i 1997 til 18,8 % i 2006, mens andelen af tidsbegrænsede arbejdskontrakter for lønmodtagere er steget fra 11,7 % til 14,9 % (se figur 9).
The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
Nu i 2007, ti år senere, er det europæiske arbejdsmarked fortsat under forandring.
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Der kan udskilles fire hovedårsager hertil: den europæiske og internationale økonomiske integration, den hurtige udvikling af ny teknologi (især på informations- og kommunikationsområdet), den generelle europæiske befolkningsaldring i forening med en fortsat relativt lav gennemsnitlig erhvervsfrekvens (beskæftigelsesgrad) og en langtidsledighed, der stadig er for høj, hvilket tilsammen bringer socialsikringssystemernes bæredygtighed i fare, samt udviklingen i mange lande af opdelte arbejdsmarkeder, hvor relativt velbeskyttede arbejdstagere eksisterer side om side med ubeskyttede arbejdstagere (»insidere« og »outsidere«).
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Hvis Lissabon-målene om flere og bedre arbejdspladser skal nås, kræves der nye former for f l fleksibilitet og sikkerhed for privatpersoner i alle aldre og for virksomheder såvel som for medlemsstaterne og EU.
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
Privatpersoner har i stadig højere grad mere brug for beskæftigelsessikkerhed end for jobsikkerhed, efterhånden som færre beholder det samme job livet igennem.
Individuals increasingly need employment security rather than job security, as fewer have the same job for life.
De bør være i
Companies, including the many SMEs in
I begyndelsen af 2006 drøftede medlemsstaterne på et uformelt rådsmøde i den østrigske by, Villach, emnet »flexicurity« for første gang.
In the beginning of 2006, in an informal Council in Villach, Austria, the Member States debated ‘flexicurity’ for the first time.
Det Europæiske Råd opfordrede medlemsstaterne til »i de nationale reformprogrammer mere systematisk at udvikle omfattende politiske strategier til at forbedre arbejdstageres og virksomheders tilpasningsevne«.
The European Council called on the Member States “to develop more systematically in the National Reform Programmes comprehensive policy strategies to improve the adaptability of workers and enterprises”.
Kommissionen blev sammen med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter anmodet om at »udforske udviklingen af et sæt fælles principper for flexicurity« som en nyttig reference med henblik på at opnå et mere åbent og hurtigtreagerende arbejdsmarked og mere produktive arbejdspladser.
The Commission, jointly with Member States and Social Partners, was asked to “explore the development of a set of common principles on f l flexicurity” as a useful reference in achieving more open and responsive labour markets and more productive workplaces.
Under Det Europæiske Råd i Finland i 2006 blev der afholdt et uformelt trepartstopmøde om sociale anliggender.
At the European Council in Finland in 2006, an informal Tripartite Social Summit took place.
Under mødet blev der lagt vægt på behovet for at tilpasse sig globaliseringen og ændre udsigterne for arbejdslivet med sigte på at finde en balance mellem fleksibilitet og sikkerhed, som giver plads til både effektivitet og social retfærdighed.
During this summit the need to adapt to globalisation and change the perspective towards working life in order to find a balance between flexibility and security where economic efficiency and social justice can coexist was stressed.
Kommissionen vedtog i juni 2007 en meddelelse med titlen »Mod fælles principper for fl exicuri-ty«.
A Communication entitled “Towards common principles of flexicurity” was adopted by the Commission in June 2007.
Den har til formål at fremme den omfattende debat mellem EU-institutioner, medlemsstater, arbejdsmarkedsparter og andre berørte parter for at gøre det muligt for Det Europæiske Råd at vedtage et sæt fælles principper for flexicurity inden udgangen af 2007.
Its purpose is to facilitate a comprehensive debate between EU Institutions, Member States, social partners and other stakeholders, so that the European Council may adopt a set of common principles of flexicurity by the end of 2007.
Disse fælles principper forventes derefter at inspirere og bidrage til gennemførelsen af de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse og i særdeleshed retningslinjerne for beskæftigelse. (»Flexicurity« er en sammensmeltning af de engelske ord »fl exi-bility« og »security«).
These common principles should then inspire and contribute to the implementation of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs, and in particular the Employment Guidelines.
Kommissionen har defineret flexicuritybegrebets flexicuritybegrebets fi fire komponenter som følger:
The Commission has defined the four components of flexicurity as:
• fleksible og pålidelige kontrakter (for både arbejdsgiverne og arbejdstagerne, herunder både insiderne og outsiderne) ved hjælp af moderne arbejdsret, kollektive aftaler og tilrettelæggelse af arbejdet
• flexible and reliable contractual arrangements (from the perspective of the employer and the employee, of ‘’insiders’’ and ‘’outsiders’’) through modern labour laws, collective agreements and work organisation;
• helhedsstrategier for livslang læring for at sikre opretholdelse af navnlig de mest sårbare arbejdstageres tilpasnings- og beskæftigelsesevne
• comprehensive lifelong learning (LLL) strategies to ensure the continual adaptability and employability of workers, particularly the most vulnerable;
• effektive, aktive arbejdsmarkedspolitikker, som hjælper folk til at klare hurtige forandringer, mindsker længden af perioderne med arbejdsløshed og letter jobskift
• effective active labour market policies (ALMP) that help people cope with rapid change, reduce unemployment spells and ease transitions to new jobs;
• moderne sociale sikringsordninger, som omfatter en tilstrækkeligt stor understøttelse og fremmer beskæftigelse og mobilitet på arbejdsmarkedet.
• modern social security systems that provide adequate income support, encourage employment and facilitate labour market mobility.
Dette omfatter, at de sociale sikringsordninger (arbejdsløshedsunderstøttelse, pensioner og sundhedspleje) dækker bredt og giver borgerne mulighed for at forene arbejde med privatliv og familiemæssige forpligtelser, som f.eks. børnepasning.
This includes broad coverage of social protection provisions (unemployment benefits, pensions and healthcare) that help people combine work with private and family responsibilities such as childcare
Kommissionen har desuden arbejdet på at få etableret typiske tilgange, som medlemsstaterne kan bruge til at opnå mere flexicurity. Disse tilgange er et sæt foranstaltninger, som, hvis de indføres i kombineret form, vil kunne forbedre et lands præstationer i henseende til flexicurity. flexicurity.
It has also worked on establishing typical “pathways” to be used by Member States towards achieving more flexicurity.
Den næste fælles rapport om beskæftigelsen (2007-2008) bør analysemæssigt fokusere på, i hvilket omfang medlemsstaterne udvikler omfattende politiske strategier, der dækker de fire fire f l flexicuritykomponenter. I sin analyse af dette års
The next Joint Employment Report of 20072008 should focus its analysis on the extent to which Member States are developing comprehensive policy strategies covering the four
10 år med den europæiske beskæftigelsesstrategi nationale reformprogrammer (jf. Lissabon-stra-tegien) vil Kommissionen fremsætte indledende bemærkninger til måden, hvorpå medlemsstaterne måske vil kunne nyde godt af fælles principper for og tilgange til flexicurity i udformningen af deres egne konkrete politikker.
10 years of the European Employment Strategy components of flexicurity. In its analysis of this year’s Lisbon National Reform Programmes, the Commission will provide initial comments on the way Member States might benefit from common principles and pathways of fl exicu-rity to design their own specific policies.
Under den næste cyklus for beskæftigelsesretningslinjer (2008-2010), vil medlemsstaterne blive opfordret til at udnytte deres nationale reformprogrammer til en udførlig rapportering af deres flexicuritystrategier.
Throughout the next cycle of the Employment Guidelines (2008-2010), Member States will be invited to use their National Reform Programmes to report explicitly on their flexicurity strategies.
Kommissionen vil overvåge strategierne i de årlige fremskridtsrapporter og indberette de opnåede fremskridt i flexicuritystrategierne i slutningen af denne »Lissaboncyklus«.
The Commission will monitor these strategies in the Annual Progress Reports, and report on progress made in flexicurity strategies at the end of the Lisbon cycle.
Dette kombineres med et styrket og mere fokuseret gensidigt læringsprogram, der skal sikre, at medlemsstaterne drager fordele af velfungerende flexicuritypolitikker.
This will be combined with a strengthened and more focused mutual learning programme to ensure Member States benefit from flexicurity policies that work.
Den europæiske beskæftigelsestrategi vil især fokusere på integrerede flexicuritypolitikker i de næste få år.
The European Employment Strategy will focus especially on integrated flexicurity policies in the next few years.
På Det Europæiske Råd i Berlin i 1999 blev Den Europæiske Socialfonds mission og prioritering omdefineret og fonden (ESF) fi k bevilget et budget på 60 mia. EUR for perioden 2000-2006.
At the Berlin European Council in 1999, the mission and priorities of the ESF were rede- fi fined and its fi financial “envelope” set at €60 billion for the period 2000-2006.
Fonden har støttet nogle af de vigtige prioriteringer for den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS), herunder aktive arbejdsmarkedspolitikker, udvikling af menneskelige ressourcer, integration af sårbare grupper samt ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet.
The ESF has supported important priorities of the EES including active labour market policies, the development of human resources, the integration of vulnerable groups and gender equality on the labour market.
Via Socialfondens operationelle programmer, som Kommissionen og medlemsstaterne har vedtaget, er der ydet støtte til nationale beskæftigelsespolitikker på grundlag af deres overensstemmelse med EBS’s prioriteringer.
Through the ESF operational programmes agreed between the European Commission and the Member States, the support to national employment policies was conditioned by their consistency with the EES priorities.
De foranstaltninger, der falder ind under retningslinjerne for beskæftigelsen (herunder en række flexicuritypolitikker) er støtteberettigede under ESF. I mange tilfælde kan der ligeledes ydes støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.
The measures that fall within the Employment Guidelines (including a range of flexicurity policies) are eligible for ESF support, and in many cases the European Regional Development Fund can also provide financial support.
Blandt de aktioner, der kan støttes, er efteruddannelse ude i virksomheder samt aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, herunder bistand til jobsøgning for arbejdsløse, livslang læring og fremme af selvstændig erhvervsaktivitet og iværksætterkultur.
Among the actions that can be funded are training at company level and active labour market measures, including job-finding assistance of the unemployed, lifelong learning and the promotion of self-em-ployment and entrepreneurship.
EU’s social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden tilstræber, også ud over EU’s landegrænser, at fremme og udbrede værdierne i og erfaringerne fra en udviklingsmodel, der forener økonomisk vækst og social retfærdighed.
EU’s Social Policy Agenda seeks to promote and disseminate, also beyond the borders of the EU, its values and experience of a model of development combining economic growth and social justice.
Engagementet i at fremme globaliseringens sociale dimension og anstændigt arbejde for alle er afgørende i denne forbindelse.
Advancing the social dimension of globalisation and decent work for all are key commitments in this respect.
Ligeledes foregår der internationale drøftelser om, hvordan man bedst kan føre diverse beskæftigelsespolitiske aspekter ud i livet på det praktiske, men også det mere politiske plan.
International exchanges on how best to implement various facets of employment policy, at both the technical but also the more political level, are also undertaken.
Kommissionen har ansporet politisk dialog og samarbejde med internationale organisationer på multi- og bilateralt niveau, navnlig med OECD, Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) og G8, samt med en række lande, heriblandt USA, Japan, Kina og Indien.
The Commission has developed policy dialogues and cooperation at multilateral and bilateral levels with international organisations, especially the OECD, the International Labour Organisation and G8, and with countries including the USA, Japan, China and India.
Tendenser i EUʼs erhvervsfrekvenser og arbejdsløshedstal
Trends in employment and unemployment rates in the EU
% af den er h v
% of w
Kilde: Beregning foretaget af GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling baseret på langsigtede tendenser i beskæftigelses- og befolkningstal, Kommissionens tjenestegrene.
Source: DG EMPL calculation based on longterm trends in employment and population, Commission Services.
Figur 2: Arbejdsløshed og langtidsledighed i EU, 1997-2006
Chart 2: Unemployment and long term unemployment rates in the EU, 1997-2006
Kilde: Eurostat, harmoniseret statistik om arbejdsløshed og EU’s undersøgelse af arbejdsstyrken, årsresultater.
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment and EU labour force survey, annual results.
Tendenser i procenttal for beskæftigelse og erhvervsfrekvenser, alle medlemsstater (11
Trends in employment and activity rates across Member States11
Kilde: Eurostat, EU’s undersøgelse af arbejdsstyrken, årsgennemsnit.
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages.
Bemærk: (*) For Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen og Slovakiet er tallene fra 1998 og for Cypern og Malta fra 2000.
Note:* Data refer to the year 1998 for the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Letland, Litauen og Slovakiet er tallene fra 1998 og for Cypern og Malta fra 2000.
Note:* Data refer to the year 1998 for the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
11) Tallene for Bulgarien og Rumænien, der først kom med i EU i 2007, er ikke indregnet i figurerne herunder.
11 In the subsequent graphs Bulgaria and Romania are not included since they joined the EU only in 2007.
Tendenser i procenttal for arbejdsløshed og langtidsledighed, alle medlemsstater
Trends in unemployment and longterm unemployment rates across Member States
Figur 5: Arbejdsløshedstal i EU-medlemsstater, 1997 og 2006
Chart 5: Unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
%afarbejdsstyrken
% of labour for
Kilde: Eurostat, harmoniseret statistik om arbejdsløshed.
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment.
Bemærk: (*) For EU-25, Den Tjekkiske Republik, Letland, Litauen og Slovakiet er tallene fra 1998 og for Cypern og Malta fra 2000.
Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Figur 6: Langtidsledighed i EU-medlemsstater, 1997 og 2006
Chart 6: Longterm unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Kilde: Eurostat, EU’s undersøgelse af arbejdsstyrken, årsgennemsnit.
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment.
Bemærk: (*) For EU-25, Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen og Slovakiet er tallene fra 1998 og for Cypern og Malta fra 2000.
Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
0 Erhvervsfrekvens, yngre voksne(25-54)
0 Male ER(15-64)
Erhvervsfrekvens, kvinder (15-64)
Youth ER (15-24)
Samlet erhvervsfrekvens (15-64)
Overall ER (15-64)
Erhvervsfrekvens, mænd (15-64)
Female ER (15-64)
Erhvervsfrekvens, unge (15-24)
Older workers ER (55-64)
Inddelt efter køn
Overall by sex by age group
Kilde: Eurostat, EU’s undersøgelse af arbejdsstyrken, årsgennemsnit.
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages
Tendenser — deltidsjob og tidsbegrænsede ansættelser i EU
Trends in part-time and fixed-term employment in the EU
Figur 9: Andel af deltidsjob og tidsbegrænsede ansættelser i EU-25, 1997 og 2006
Chart 9: Share of part-time employment and share of employees in fixed term employment in EU25, 1997 and 2006