natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvad er næste skridt?
Where do we go from here?
På topmødet i Lissabon i marts 2000fastslog de europæiske stats- og regeringschefer, at Europa også var nødt tilat udvikle sig til en langt mere digitaliseret økonomi. De satte derfor et nytmål for Den Europæiske Union — atblive den mest konkurrencedygtigevidenbaserede økonomi i verden inden2010.
At the Lisbon Summit in March 2000,European heads of state and government recognised that Europe too mustbecome a much more digital economy.Indeed, they set a new goal for the European Union — to become the mostcompetitive knowledgebased societyin the world by 2010.
Internettet forandrer den verden, vilever i.
The Internet is changing the world welive in.
Det er en forandring af sammeformat som den industrielle revolutioni det 18. og 19. århundrede.
It is a change no lesssignificant than the Industrial Revolution of the 18th and 19thcenturies.
I løbet afde sidste to årtier har informationsteknologi og internettet revolutioneretvirksomhedernes måde at drive forretning på, de studerendes måde at lærepå, forskernes måde at forske på og detoffentliges måde at levere serviceydelser til borgerne på.
Over the last two decades,information technologies and the Internet have been transforming theway companies do business, the waystudents learn, the way scientists carryout research and the way in whichgovernments provide services to theircitizens.
Livskvaliteten og arbejdsvilkårene i Europa samt industriens og servicesektorens konkurrenceevne vil i høj gradafhænge af, om det lykkes EU at nådette mål.
The EU’s success in achieving this goalwill help determine the quality of lifeof its citizens, the working conditionsof its workers and the overall competitiveness of its industries and services.
Digital teknologi har vist sig at være enkraftig motor for økonomisk vækst ogkonkurrenceevne.
Digital technologies canhelp improve the qualityof life for everybody.
I 1990’erne var virksomheder og forbrugere i USA hurtigere til at drage fordel af denne »digitale revolution«.
Digital technologies have proved to bea powerful engine for economic growthand competitiveness.
Derfor blev detamerikanske erhvervsliv betydeligtmere konkurrencedygtigt, og den amerikanske økonomi oplevede en bemærkelsesværdig og hidtil uset vækst.
In the 1990s,businesses and consumers in the United States were quick to take advantage of this ‘digital revolution’.
Digital teknologi kanvære med til at give alleen bedre livskvalitet.
As aresult, American businesses becamemuch more competitive and the USeconomy enjoyed spectacular andunprecedented growth.
Påvej mod et videnbaseret Europa
Towards a knowledgebased Europe
På tide at handle
Time for action
De skal have direkte og interaktiv onlineadgang til viden, almen og fagliguddannelse, offentlige serviceydelser,sundhedsvæsen, kultur og underholdning, finansielle ydelser og megetmere.
They must have direct and interactiveonline access to knowledge, education, training, government, healthservices, culture and entertainment,financial services and much more.
I nutidens samfund er adgangtil internettet blevet en grundlæggende rettighed for alle borgere. Deter regeringernes pligt at sørge for ensådan adgang.
Intoday's society, Internet access hasbecome a fundamental right for allcitizens and responsible governmentshave a duty to provide it.
Formålet med eEurope et at sikre, atalle i EU — borgere, skoler, virksomheder og myndigheder — har adgangtil de nye informations- og kommunikationsteknologier og udnytter demfuldt ud.
eEurope aims to ensure that everyonein the European Union — every citizen,every school, every company, everyadministration — has access to thenew information and communicationtechnologies and exploits them asfully as possible.
Det betyder bl.a., at internettet skal bruges i et væld af dagligdags aktiviteter, tjenesteydelser ogprodukter, såsom uddannelse, offentlig administration, sundhed, kulturog underholdning.
That means, forexample, using the Internet for a hostof everyday activities, services and products such as education, government,health, culture and entertainment.
eEurope drejer sig altså ikke bare omat gøre det europæiske erhvervslivmere konkurrencedygtigt. Det drejersig også om at sikre, at alle europæiske borgere, og især borgere medsærlige behov, har adgang til moderne kommunikationsteknologi, derkan give dem en bedre livskvalitet.
So eEurope is not only about making European industry more competitive:it is also about ensuring that all European citizens, especially those withspecial needs, have access to moderncommunications technologies toimprove their quality of life.
Et internet med europæisk præg på både regionalt, nationalt og europæisk plan målrettes mod at sikre, atden digitale økonomi kommer alle Europas borgere til gode, og at Europasætter sit præg på internettet.
Putting the European stamp on the Internet
Informations- og kommunikationsteknologien sætter skub i den økonomiske vækst og har dermed et stortpotentiale for at skabe nye og bedrejob og større velstand.
European citizens and to put a European stamp on the Internet.
Europæiskeregeringer vil sikre, at disse fordele ertilgængelige for alle — ikke blot for etprivilegeret mindretal. Det videnbaserede samfund skal være et samfundfor alle.
The EU effort is designed to build onand to strengthen the ‘Europeansocial model’, including a high level ofsocial protection.
Også her byder internettet påenorme muligheder: Enhver, der kanbruge en computer, er kun et museklikfra det omgivende samfund. eEurope og de programmer, der indgår i initiativet (eLearning, eHealth, eGovernment og eBusiness), sigter målrettetmod at udnytte dette potentiale forsocial integration fuldt ud.
The Internet mayturn the world into a global village,but the EU is committed to ensuringthat in this village every culture andevery language maintains its role atlocal level.
EU’s indsats skal bygge videre på ogstyrke den europæiske samfundsmodel, herunder et højt socialt beskyttelsesniveau.
By boosting economic growth, information and communication technologies have great potential for creatingnew and better jobs, and generatinggreater prosperity.
Spil og undervisning påmodersmålet: Den europæiske måde atgøre tingene på værnerom den sprogligemangfoldighed.
Games and education inyour mother tongue: the European way of doingthings protects thelinguistic diversity
Udvidelsen af EU gør alt dette såmeget desto vigtigere.
The enlargement of the EU makes thisall the more important.
I 2004 vil heleti nye lande (Cypern, Estland, Letland,Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn) tiltræde EU, og dermed kommer der 75 millioner nye borgere til vores eksisterendefællesskabs 375 millioner.
In or around2004, as many as 10 new countries(the Czech Republic, Estonia, Cyprus,Latvia, Lithuania, Hungary, Malta,Poland, Slovenia and Slovakia) areexpected to join the Union, addingsome 75 million citizens to our existing community of 375 million.
Social integration er afgørende for, at denneomfattende udvidelse kan blive ensucces, og i den sammenhæng er detvigtigt, at alle borgere inddrages iinformationssamfundet.
Socialinclusion is vital to the success of thismajor enlargement, and ‘digital inclusion’ is an important aspect of it.
Ved at lægge vægten på at inddragealle i informationssamfundet vil Europa-Kommissionen adskille deneuropæiske strategi for informationssamfundet fra den, der følges andresteder i verden. Det er ingen hemmelighed, at bl.a.
In emphasising digital inclusion, the European Commission aims to distinguish the European approach to theinformation society from other regionsof the world.
For at kunne klare sig på nutidens globale markedsplads er virksomhedernenødt til at anvende informations- ogkommunikationsteknologi — det væresig til at kontakte deres kunder ogleverandører, føre regnskaber, styreindustrianlæg eller indsende selvangivelser.
To operate profitably in today’s globalmarketplace, businesses rely on information and communication technologies — whether to contact their customers and suppliers, to processaccounts, to run manufacturing plantsor to file taxes.
Men man får ikke en stærk, konkurrencedygtig økonomi blot ved at indarbejde digitale teknologier i industrien eller servicesektoren. Der erogså brug for højt kvalificeret arbejdskraft til at drive de nye systemer og itkompetente forbrugere til at købe denye varer og tjenesteydelser.
But you do not achieve a strong, competitive economy simply by incorporating digital technologies into manufacturing or services: you also needhighly skilled workers to operate thenew systems, and digitally literateconsumers to buy the new goods andservices.
Detkræver oplæring og uddannelse affolk i alle aldre.
That means training andeducation for people of all ages.
Det vil sige, at konkurrenceevnen afhænger af, hvormeget vi investerer i mennesker.
Soyour competitiveness depends on howmuch you invest in people.
Europæerne investerermere i forskning.
Europeans invest more in research
Politikerne er desuden klar over, at IKTyder et direkte og væsentligt bidrag til EU’s økonomi. I Vesteuropa var IKT-
In otherwords, they underpin the competitiveness and smooth operation of allsectors of the economy.
plet. EU må også investere mere iforskning og i højere grad åbne sinemarkeder for konkurrence — isærinden for visse nøglesektorer, der hidtil har været domineret af nationaleleverandører.
competition — especially in some keysectors which, until now, have beendominated by national suppliers.
sektoren 643 mia. EUR værd i 2001,svarende til 7,5 % af BNP.
worth 643 billion euro in 2001 or7.5% of GDP.
Sektorenvoksede med 5,1 % i 2001 takketvære en vækst på 3,9 % inden for itog på 6,4 % inden for telekommunikation ifølge Det Europæiske It-obser-vatorium (EITO).
It grew by 5.1% in2001 thanks to a 3.9% growth in ITand 6.4% growth in telecommunications, according to the European Information Technology Observatory.
Derfor har EU lagt en tidsplan forbl.a.:
So it has set itself timetables for,among other things:
•liberalisering af Europas energiog telekommunikationsmarkeder
•liberalising Europe’s energy andtelecoms markets;
På topmødet i Lissabon i marts 2000bekræftede EU’s ledere disse kendsgerninger.
•creating a single market in financial services;
I deres konklusioner af topmødet understregede de, at:
In theirsummit conclusions they stressedthat:
•etablering af et indre marked forfinansielle ydelser
•further liberalising postal andtransport services;
•yderligere liberalisering af postog transportsektoren
•introducing an EU patent,
•»Erhvervslivet og borgerne måhave adgang til en billig kommunikationsinfrastruktur af højestekvalitet og en bred vifte af tjenesteydelser.«
•‘businesses and citizens musthave access to an inexpensive,world-classcommunicationsinfrastructure and a wide rangeof services’;
•»Hver borger skal have de færdigheder, der er nødvendige forat leve og arbejde i dette nyeinformationssamfund.«
•creating a single market for airtransport — known as the ‘single European sky’.
•etablering af et indre marked forluftfart — kendt som »det fælleseuropæiske luftrum«.
•‘every citizen must be equippedwith the skills needed to live andwork in this new informationsociety’; and
•»Livslang uddannelse skal prioriteres højere som en grundlæggende komponent i den europæiske sociale model.«
•‘a higher priority must be given tolifelong learning as a basic component of the European socialmodel.’
EU’s ledere er også enedes om at øgeudgifterne til forskning, og inden2010 skal 3 % af BNP investeres iforskning og teknologisk udvikling.
EU leaders have also agreed toincrease spending on research, sothat, by 2010, as much as 3% oftheir GDP will be invested in researchand technological development.
Det overordnede mål, som EU’sledere satte sig i Lissabon, var at gøre EU til verdens mest konkurrencedygtige videnbaserede samfund inden2010.
The overall goal EU leaders set themselves at Lisbon was to make the European Union the world’s mostcompetitive knowledgebased societyby 2010.
Hvert forår mødes de for atgøre status over fremskridtene moddette mål og udpege særlige indsatsområder for de næste 12 måneder.
Every spring they meet totake stock of progress towards thisgoal, and to identify the priorities forthe next 12 months.
Selv om eEurope spiller en centralrolle i indsatsen for at nå Lissabon-målet, er billedet ikke dermed kom-
Although eEurope has a key role toplay in achieving the Lisbon goal, itis not the whole story.
Påvej mod et videnbaseret Europa eEurope: hovedelementerne
Towards a knowledgebased Europe eEurope: the components
Handlingsplan 2002 spændte vidt, ogdet lykkedes at få sat internettet øverstpå den politiske dagsorden i Europa.Handlingsplan 2005 er mere snævertmålrettet og koncentreret om effektivadgang til og brug af internettet.
Action plan 2002 cast its net verywide and successfully put the Internetat the top of the European politicalagenda. Action plan 2005 narrowsthe focus, concentrating on effectiveaccess, usage and the ready availability of the Internet.
EU’s eEurope-initiativ bygger på denforudsætning, at internettet er afgørende for fremtidens økonomiske vækst,jobskabelse og forbedringer i livskvaliteten — ikke kun i Europa, men verdenover. eEurope er nødvendigvis et ambitiøst initiativ.
The European Union's eEurope schemeis based on the premise that the Internet is essential to future economic growth, job creation and improvements in the quality of life — not onlyin Europe but across the globe. eEurope is necessarily ambitious.
Det sigter mod at få allei EU online hurtigst muligt, så brug afinternettet bliver noget ganske almindeligt — om det nu er via en computer,en mobiltelefon eller en tv-dekoder, ogom det sker på arbejdet, i skolen ellerhjemme.
Itaims to bring everyone in the European Union online as quickly aspossible so that using the Internetbecomes commonplace — whether byway of a computer, a mobile phone ora television set-top box and whetherat the office, at school or at home.
eEurope 2005 sætter brugerne i centrum.
eEurope 2005 puts users at thecentre.
På alle niveauer og i alle tiltaglægges der vægt på e-inddragelse, herunder e-tilgængelighed for folk medsærlige behov.
At all levels and in all implementing measures it emphasises einclusion, including e-accessibility forpeople with special needs.
E-inddragelse betyder, atvigtige tjenester skal være tilgængeligeikke kun via en pc, men også via interaktivt digital-tv, tredjegenerationsmobiltelefoner og kabelnet.
E-inclusionmeans that key services must be available not only via personal computerbut also via interactive digital television, third generation mobile phonesand cable networks.
Formålet er at skabe et it-kompetent Europa og at sikre, at hele processen ersocialt integrerende, skaber tillidblandt forbrugerne og indsnævrer kløften mellem de velstillede og de mindregunstigt stillede i det europæiske samfund.
It seeks to create a digitally literate Europe and to ensure that the wholeprocess is socially inclusive, buildsconsumer trust and narrows the gapbetween the haves and have-nots in European society.
Europa-Kommissionen fremlagde dengrundlæggende skitse for eEurope inovember 1999.
The European Commission launchedthe basic outline for eEurope in November 1999.
Senere er der udarbejdet handlingsplaner for, hvad der skalske og hvornår.
Subsequent actionplans have set out roadmaps of whatneeds to be done by when.
Indtil videre er der forelagt to handlingsplaner:
There have, so far, been two actionplans:
• Handlingsplan 2002 blev godkendt at EU’s ledere på topmødet i Feira i juni 2000.
• the action plan 2002 endorsed bythe EU leaders at their Feira summit in June 2000;
• Handlingsplan 2005 blev godkendt af EU’s ledere i Sevilla i juni2002.
• the action plan 2005 approved by EU leaders in Seville in June 2002.
Begge planer forfølger det mål at skabeet informationssamfund for alle, mensituationen har ændret sig siden 2000:Nogle tiltag er afsluttet, og der er dukketnye udfordringer op.
Both plans pursue the aim of creatingan inclusive information society, butsince 2000 the situation has evolved:some measures have been completedand new challenges have emerged.
Derfor ajourførerden anden handlingsplan EU’s indsatsområder og finjusterer processen.
Sothe second action plan updates the EU’spriorities and fine-tunes the process.
Hvordan går EU til værks?
How does the EU work?
eEurope-initiativet går ikke ud på at skabe nye institutioner ellerlove. Det går ud på at koordinere politiske tiltag, der allerede gennemføres i mange forskellige sammenhænge, og give dem etfælles mål:
The eEurope effort is not about creating new institutions or laws.It is about bringing coordination and a common goal to politicalactions that already take place in many different contexts:
> National kompetence:Hvert enkelt EU-land bestemmer suverænt, hvordan dets skoler og offentlige serviceydelser skalfungere. EU-landene har imidlertid bestemt sig for at forsøge atlære mere af hinanden ved at enes om fælles mål og udveksleoplysninger om, hvad de hver især gør for at opfylde disse mål.Dette omtales som »den åbne koordineringsmetode«. Det er oftede regionale og lokale myndigheder, der står for den praktiskegennemførelse. > EU’s kompetence: Ifølge EU-traktaterne kan der indføres EU-lovgivningom spørgsmål såsom fri handel med varer. Vissedele af denne lovgivning tilpasses for at tage højde for nye teknologier. EU’s budget finansierer programmer, der støtterudviklingen i mindre gunstigt stillede regioner, forskning, udveksling i uddannelsesøjemed mv. Nogle af disse midler anvendes til at stimulere brugen af internettet. ZEFA
> National competence:each EU country has the exclusive rightto decide how its schools and public services systems work. Theyhave, however, decided to try to learn more from each other byagreeing common goals and to exchange information on theirprogress towards achieving them. This is referred to as the ‘opencoordination method’. Regional or local authorities are often responsible for the action on the ground. > European Union competence:The EU treaties say that Europeanlawscan be made on matters such as free trade in goods. Someof this legislation is adapted to take account of new technologies.The EU budgetfinances programmes to promote development inless well-off regions, research, educational exchanges, etc. Someof this money is re-directed to promote Internet use. ZEFA
Trådløs teknologi giverfrihed!
No strings to tie medown!
Bærbar teknologier på vej til at afløsetraditionelle computere.
Portabletechnology is set to takeover from conventionalcomputers
Billigere, hurtigere og sikrereinternetadgang
Cheaper, faster and secure Internet access
Da idéen til eEurope-programmet opstod i 2000, var der en række faktorer, der hæmmede brugen af internettet, først og fremmest:
When the eEurope programme wasconceived in 2000, use of the Internetin the Europe was being hamperedmainly by:
•mangel på itkompetente brugeremed internetadgang
•expensive, insecure and slowaccess;
En af topprioriteterne for eEurope 2002 var at modernisere lov og regleraf betydning for internetadgang og atskabe et indre marked for alle teletjenester.
One of the top priorities for eEurope 2002 was to modernise the rules andregulations governing Internet accessand to create a single market for alltelecommunications services.
•mangel på en tilstrækkelig dynamisk, iværksætterpræget og serviceorienteret kultur
•the lack of a sufficiently dynamic,entrepreneurial, service-orientedculture;
•utilstrækkelig indsats fra denoffentlige sektor for at bidrage tilat udvikle nye applikationer og tjenester.
•the public sector not doing enoughto help develop new applicationsand services.
eEurope udpegede, hvilke skridt dermåtte tages for at rette op på dissesvagheder.
eEurope identified the steps neededto correct these weaknesses.
Indsatsen var koncentreretom tre hovedmålsætninger:
They centred on three main objectives:
•at opnå billigere, hurtigere og sikrere internetadgang
•to develop cheaper, faster andsecure Internet access;
•at stimulere brugen af internet.
•to invest in people and skills;•to stimulate use of the Internet.
Vilkårene for internetadgang harværet påvirket af love og rammer fratidligere tider, hvor de fleste kundervar vant til at være afhængige af etenkelt telefonselskab med monopol.Liberaliseringen begyndte sidst i1980’erne, men var ikke vidtgåendenok.
Conditions for Internet access havebeen influenced by laws and structures from earlier times, when mostcustomers depended on just onemonopoly telephone company.
Derfor vedtog EU i marts 2002et nyt sæt lovrammer.
Liberalisation began in the late 1980s butdid not go far enough.
Den nyelovpakke forenkler og strømliner deneksisterende EU-lovgivning.
So, in March2002, the EU formally adopted a newregulatory framework.
Antalletaf love skæres ned fra 23 til otte, ogder skabes et virkelig liberaliseret telemarked, hvor konkurrencen får priserne til at falde, og kvaliteten af tjenesteydelserne stiger.
The packagewill simplify and streamline the existing EU legislative framework, cuttingthe number of laws from 23 down toeight and creating a truly liberalisedtelecoms market where competitioncuts prices and improves the qualityof services.
Resultatet erbilligere og hurtigere internetadgangbåde for private brugere og forerhvervslivet.
The result will be cheaperand faster Internet access for citizensand business alike.
I løbet af de sidste tre år har eEurope 2002 opnået betydelige resultater påalle disse områder.
eEurope 2002 has achieved significant successes in all these areas during the last three years.
Men hvad med sikkerheden?
But what about making it secure?
Risikoenfor brud på sikkerheden mangedoblesi takt med internettets eksplosivevækst, så hvis det skal lykkes at få borgerne i Europa online og få dem til atblive der, må vi sørge for at skabe tillid til internettet blandt private forbrugere og i erhvervslivet.
Therisks of security breaches multiply withthe Internet explosion, so if Europe is tosucceed in bringing and keeping usersonline it must ensure consumer andbusiness confidence in the Internet.
20 timers forbrug uden for spidsbelastningsperioderne) lå på mellem 10og 20 EUR for det billigste tilbud i defleste medlemsstater, inklusive opkaldsomkostninger.
between 10 and 20 euro for thecheapest offer in most Member States,including call charges.
Intelligente måder at udnytte viden på er nøglen til al beskæftigelse.
Smart ways to handleknowledge is the key toall jobs
Kommissionen har formuleretvidtspændende strategier for net- oginformationssikkerhed.
The Commission has set out comprehensive strategies for network and information security.
Den har ogsåfremsat forslag til en rammeafgørelseom bekæmpelse af terrorisme (deromfatter angreb på informationssystemer) og en særlig afgørelse omangreb på edb-systemer.
It has also proposeda framework decision on combatingterrorism (which includes attacksagainst information systems) and aspecific decision on attacks againstcomputer systems.
Målet er atsikre, at de forskellige EU-lande alleskrider hårdt ind mod gerningsmændene bag alvorlige angreb.
The aim is toensure that the different EU countriesall take tough action against the perpetrators of serious attacks.
Lige så vigtigt for forbrugernes tillider beskyttelse af personoplysninger ogprivatlivets fred.
Equally important to building consumer confidence is data protectionand privacy.
Et EU-direktiv fra1995 og et særdirektiv fra 1998 (dersiden er ændret) om elektronisk kommunikation garanterer et højt beskyttelsesniveau for den enkelte og sikrer,at personoplysninger frit kan udveksles inden for EU og med tredjelandemed et tilsvarende beskyttelsesniveau.
A 1995 EU frameworkdirective and a specific 1998 directive(later modified) covering electroniccommunications guarantee a highlevel of privacy for the individual andensure free movement of personaldata within the EU and to third countries with similar standards.
Resultater: Midt i 2002 havde 40 %af husstandene i EU internetadgangifølge »Benchmarkingrapport om eEurope« for 2002 sammenlignet med18 % i marts 2000.
Results:By mid-2002, 40% of EUhouseholds had Internet access,according to the ‘eEurope Benchmarking Report’ for 2002, up from18% in March 2000.