natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Informationssamfundet vinder nemlig først rigtigt indpas i Europa, når borgerne er overbevist om dets nødvendighed.
After all, the information society will not gain ground in Europe unless its citizens are convinced of its necessity.
Det er, hvad denne brochure er et forsøg på.
This is what this brochure tries to do.
Med en beskrivelse af projekter relateret til informationssamfundet i Danmark, Finland og Sverige ønsker vi at beskrive nogle gode eksempler på den bedste praksis. Erfaringerne fra disse tre lande viser, at en forbedring af konkurrenceevnen i den globaliserede verden er betinget af udviklingen i lokalsamfundene - og af, at de inddrages.
By highlighting projects linked to the information society in Denmark, Finland and Sweden, we want to promote good examples and share good practice.
Informationssamfundet for alle
Information society for all
I vore dages globale verden er innovation og teknologi hovedfaktorer i virksomhedernes og økonomiernes konkurrenceevne.
In the global world in which we live today, innovation and technology are the main factors behind the competitiveness of businesses and economies.
Adgang til al tilgængelig viden er derfor af afgørende betydning.
Being able to access all available knowledge is consequently of paramount interest.
Fremme af informationssamfundet er følgelig blevet den højeste prioritet for de økonomiske, sociale og politiske aktører.
Promoting the information society has therefore become a top priority for economic, social and political players.
Med udgangspunkt i denne udvikling fremsatte Europa-Kommissionen på Det Europæiske Råds møde i Feira i marts 2000 en utvetydig opfordring til at sætte informationssamfundet højt på den politiske dagsorden.
In response to this development, the European Commission issued at the Feira Council in March 2000 a clear call to put the information society high on the political agenda.
Sådan opstod begrebet eEurope.
Thus the concept of eEurope was born.
Informationssamfundet er stadig meget uensartet gennemført i Den Europæiske Unions medlemsstater.
Widespread disparities remain in the implementation of the information society throughout the European Union.
Der er fortsat store forskelle mellem EU's' regioner, i regionerne er der forskel mellem by og land, og den store digitale kløft ser endog ud til at blive endnu bredere.
Major differences persist between the various EU regions, and within them between urban and rural areas, and the digital gap between them threatens to increase.
I gennemsnit er 30% af EU's borgere koblet på Internettet.
For example, 30% of EU citizens, on average, are connected to the internet.
Men i Grækenland er det kun 15%, mens tæt ved 60% af alle husholdninger i Danmark, Finland og Sverige har adgang til nettet.
However, only 15% of the Greeks are connected while close to 60% of the households in Denmark, Finland and Sweden have access to the Internet.
Når det gælder beskæftigelsen, er forskellene ikke mindre udtalte.
As far as employment is concerned, the differences are no less significant.
I de 25 mindst udviklede regioner i EU er kun 4% af arbejdsstyrken beskæftiget i den nye informations- og kommunikationssektor, mens dette tal i de 25 rigeste regioner er 14.
In the 25 least developed regions of the EU, only 4% of the workforce is employed in the new information and communication technology (NICT) sector while in the 25 richest regions this figure reaches 14%.
Det stod hurtigt klart, at man ikke kunne overse "informationsrevolutionen" i EU's regionale udviklingspolitik.
It was quickly realised that the EU regional development policy could not neglect the information revolution.
En regional strategi for informationssamfundets indførelse var derfor et vigtigt aspekt af de regionale udviklingsplaner for de 28 regioner i strukturfondsprogrammet for 1994-1999.
For this reason, creating a regional strategy for putting into practice the information society was an important aspect of the regional development plans in 28 regions during the 1994-1999 European Structural Funds programme.
1,5% af strukturfondenes midler - eller 2,3 mia. € - blev afsat til projekter til udvikling af IT-infrastrukturen
In this way, 1.5% of the Structural Funds - or € 2.3 billion -were provided for information technology infrastructure development projects.
For programmeringsperioden 2000-2006 har Europa-Kommissionen og især Generaldirektoratet for regionalpolitik understreget vigtigheden af, at social og økonomisk samhørighed medtages i prioriteterne for informationssamfundet for denne programmeringsperiode. De to søjler i denne strategi er konkurrenceevne og solidaritet.
For the 2000-2006 programming period, the European Commission and most notably the Directorate-General for Regional Policy, have stressed the importance of regional social and economic cohesion in its priorities for the information society for the 2000-2006 programming period.
Partnerskaber på lokalt, regionalt og europæisk plan har været nøglen til strukturfondenes succes.
Partnerships at local, regional, national and European level have been the key to the Structural Funds' success.
Dette er måske vigtigere end nogensinde, hvis vi ønsker at udvikle et blomstrende informationssamfund og sunde, effektive partnerskaber.
For the development of a thriving information society, sound and efficient partnerships are more important than ever.
Strukturfonde 2000-2006: Områder, der er støtteberettigede under mål 1 og 2
Structural Funds 2000-2006: Areas eligible under Objectives 1 and 2
Kilder: © MEGRIN for administrative grænser (situationen 1997) Regionale og nationale data
Sources: O MEGRIN for the administrative boundaries (1997) Regional and National data
Generel indledning Nordic.Regions©lnformation.Society.eu
General introduction Nordic.Regions@lnformation.Society.eu
De tre nordiske EU-lande - Danmark, Finland og Sverige -er informationssamfundets spydspids.
The three Nordic countries in the European Union - Denmark, Finland and Sweden - are at the vanguard of the information society.
Sammen med Norge - endnu et nordisk land - og USA er disse lande de fem førende informationssamfund i henhold til en undersøgelse' om disse landes kapacitet til at få adgang til og assimilere information og informationsteknologi.
Along with Norway - another Nordic country - and the United States they rank as the five leading information societies according to a study1 which analyses these countries' capacity to access and assimilate information and information technology.
Alle tre nordiske lande i Den Europæiske Union har gjort en stor indsats for at tilpasse deres samfund til informationssamfundets krav.
All three Nordic countries in the European Union have gone to great lengths to adapt their societies to the requirements of the Information Society.
Fremskridtene inden for informations- og kommunikationsteknologi (IKT) har været en vigtig faktor i udviklingen af konkurrencedygtige regionale økonomier i disse lande.
The progress of ICT (Information and Communication Technologies) has been an important factor in the development and competitiveness of the regional economies of these countries.
Da mange af de nordiske regioner er tyndt befolkede, har IKT også vist sig at være et middel til at bryde de fjerntliggende områders isolation, øge det sociale samspil og stille flere offentlige og private tjenester til rådighed for den enkelte borger.
And, as many of the Nordic regions are sparsely populated, ICT have also provided the means to reduce the isolation of remote areas, increase social interactions and boost the availability of public and private servicesto individual citizens.
I Danmark" Forenede Kongerige
Switzerland Australia
Indikatorerne i denne sammenligning omfatter computer- og Internetopkoblet infrastruktur samt social infrastruktur som uddannelse og avislæsning.
The indicators of this comparison include computer and Internet linked infrastructure, as well as social infrastructure, such as education and newspaper readership.
Generel indledning Nordic.Regions@lnformation.Society.eu
General introduction Nordic. Regions®lnformation.Society.eu Society.eu
Økonomiske nøgleindikatorer
Key economic indicators
- Indbyggertal/km2
Inhabitants/km2
- Fiskeriområder uden for mål 1
Non Objective 1 fishery zones, FIFG
- Regionale forskelle, højeste/laveste (købekraft EU=100, 1997)
Regional disparities, highest/lowest (purchasing power EU=100, 1997)
- EF-initiativer
Community Initiatives
- Vækstrate, BNP (skøn, 2000)
Growth rate, GDP (est. 2000)
- Arbejdsløshed (januar 2000)
Unemployment rate (January 2000)
Kilde: "Eurostat Årbog 2000", "Eurostat, Nøgleindikatorer 4/2000" og "OECD, Main Economie Indicators" 4/2001 (for skøn)
Source: "Eurostat Yearbook 2000" "Eurostat, Key Indicators 4/2000" and "OECD, Main Economic Indicators" 4/2001 (for the estimates)
Kilde: "Eurostat Årbog 2000", "Eurostat, Nøgleindikatorer 4/2000" og "OECD, Main Economic Indicators" 4/2001 (for skøn)
Source: "Eurostat Yearbook 2000" "Eurostat, Key Indicators 4/2000" and "OECD, Main Economic Indicators" 4/2001 (for the estimates)
-Indbyggertal/km2
Inhabitants/km2
Kilde: "Eurostat Årbog 2000", "Eurostat, Nøgleindikatorer 4/2000" og "OECD, Main Economie Indicators" 4/2001 (for skøn)
Source: "Eurostat Yearbook 2000", "Eurostat, Key Indicators 4/2000" and "OECD, Main Economic Indicators" 4/2001 (for the estimates).
Investeringer i virksomhedsudvikling og innovation Nordic.Regionseinformation. Society.eu m
Investing in Business Development and Innovation
Selv om vandet tidligere adskilte borgerne på de to sider af Øresund, havde de en fælles interesse, nemlig oprettelsen af et tæt netværk af erhvervskontakter, som kunne hjælpe dem med at udvikle deres aktiviteter.
Although they were separated by a strait, the residents of both sides of the Strait of Öresund had a common interest: set up a tight network of business contacts that would help them to develop their activities.
Takket være de nye informations- og kommunikationsteknologier (IKT) udvikles der nye forretningsværktøjer og -modeller, som grundlæggende ændrer alle økonomiens sektorer og bidrager til at skabe nye.
Thanks to information and communication technologies (ICT), new business tools and models are being developed which are fundamentally transforming each sector of the economy and leading to the creation of new ones.
Støttetjenesterne til erhvervslivet skal tilpasses, så de afspejler de nye arbejdsog forretningsmetoder, men de skal også bistå de meget forskelligartede virksomheder med at holde trit med de nye tider og det stigende konkurrencepres.
The provision of business support services needs to change to reflect new ways of working and doing business but also to provide the diverse enterprise population with support in keeping pace with ever faster change and mounting competitive pressures.
Lige så vigtigt er det at indføre IKT og sikre, at de eksisterende virksomheder i de traditionelle sektorer anvender de nye teknologier effektivt.
Equally important is the adoption of ICT and its efficient use by existing enterprises in the traditional sectors.
Iværksætterkultur, innovation og tæt støtteinfrastruktur er vigtige forudsætninger for, at Europas regioner kan trives og blomstre i den globale økonomi.
Entrepreneurship, innovation and tightly knit support infrastructure are key ingredients for European regions to thrive in the global economy.
I den interaktive innovationsmodel ligger vægten på betydningen af det miljø, som virksomheder og især små og mellemstore virksomheder (SMV) arßejder i.
The interactive model of innovation recognises the importance of the business environment in which firms, and SMEs in particular, operate.
Da SMV ikke har de samme ressourcer som store virksomheder, er de ofte afhængige af ekstern ekspertise.
As SMEs lack the resources of large firms they often rely on external expertise.
Innovation er derfor blevet associeret med etablering, forvaltning og samling af netværk i såkaldte klynger.
Innovation has thus become associated with concepts of network formation, network management and clustering.
I den sammenhæng afhænger innovation ikke længere alene af, hvordan virksomheder, universiteter, forskningscentre og myndigheder arbejder, men i stigende grad også af, hvordan de samarbejder, især på regionalt plan.
In this respect, innovation no longer solely depends on how firms, universities, research institutes and administrations perform, but increasingly, on how they work together, particularly at a regional level.
Den nøjagtige kombination af foranstaltninger i den regionale investeringsplan for informationssamfundet skal være resultatet af en bred drøftelse mellem alle disse regionale aktører.
The precise combination of measures which makes up the regional investment plan for the information society can only be the result of a broad-based discussion between all these regional actors.
Nordic.Regions8lnformation.Society.eu ver Øresund
Strait of Öresund
De besluttede derfor at bygge en bro, en IT-Bridge over Øresund mellem kysterne ud for Malmø og København.
They therefore decided to build a bridge, an IT-Bridge across the Strait of Öresund, that threads its way between the coasts of Malmö and Copenhagen.
Projektet startede i 1997 med hjælp fra EF-initiativet Interreg IIA.
The project started in 1997 with the help of the Interreg IIA Initiative.
Trods de geografiske og kulturelle forskelle var der dog også lighedspunkter mellem de deltagende virksomheder, idet de alle arbejdede i landdistrikter.
Öresund cultural differences, the participating companies were similar in that they had small operations in semi-rural regions.
Syv kommuner fra Sydskåne og ni fra Nordsjælland deltog i projektet under ledelse af byerne Skurup (Sverige) og Slangerup (Danmark).
Seven municipalities from southern Skåne and nine from North Zealand were involved with the towns of Skurup (Sweden) and Slangerup (Denmark) leading the project.
For det første ønskede deltagerne i IT-Bridge-projektet at skabe en tværnational virksomhedsdatabase baseret på Internettet.
Firstly, the IT-Bridge project's partners wanted to create an internetbased transnational corporate database.
For det andet var målet at udnytte andre muligheder i informationsteknologiens værktøjskasse for at fremme kontakter og erhvervsudvikling på tværs af Sundet.
Secondly, they wanted to foster the use of other possibilities in the tool-box of information technology in order to promote contacts and business development across the border.
Endelig skulle der afholdes konferencer og partnerskabsmøder.
Finally, they planned to organise contact conferences and partnership meetings.
Fra begyndelsen af 2000 blev der ikke længere ydet europæisk støtte til projektet, men partnerne besluttede at fortsætte samarbejdet.
By the beginning of 2000, the project was no longer receiving European funds but the partners decided to continue co-operating.
Udgifterne skulle afholdes af de deltagende partnere.
Expenses were to be shared among the participating partners.
I marts 2001 indeholdt IT-Bridge's database omkring 29 000 svenske og danske virksomheder.
By March 2001, the IT-Bridge database contained some 29,000 Swedish and Danish companies.
På grund af hjemmesidens interaktive og dynamiske struktur kan partnervirksomhederne regelmæssigt opdatere oplysningerne om deres egen virksomhed.
Due to the interactive and dynamic structure of the website, the partner companies could update the information pertaining to them on a regular basis.
Hjemmesiden indeholder også links til en lang række forskellige kilder, f.eks. tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, "Tenders Electronic Daily", som indeholder en fuldstændig, ajourført liste over EU's udbud.
The website also provides visitors with specific links to a variety of sources such as the supplement to the Official Journal of the European Communities, "Tenders Electronic Daily", which gives a full and updated list of EU tenders.
Som ventet bruges databasen også til at skabe kontakt mellem virksomheder i de to lande.
As expected, the database also helps to foster contacts between companies of both countries.
Der er således afholdt flere bi- og multilaterale møder, som har affødt adskillige grænseoverskridende samarbejdsprojekter og forretningsaftaler mellem svenske og danske virksomheder.
Several bi-and multilateral meetings have been organised which have led to several cross-border collaboration projects and business agreements between Swedish and Danish companies.
Investeringer i virksomhedsudvikling og innovation
Investing in Business Development and Innovation
NORDJYLLAND
> NORTH JUTLAND
Nordjyllands forskerpark, der er et center for teknologi og innovation, spiller en vigtig rolle i den lokale erhvervsudvikling og bidrager i høj grad til at øge beskæftigelsen i Nordjylland.
As a centre of technology and innovation, the North Jutland Science Park plays an important part in business development and contributes significantly to employment in North Jutland.
I de ti år, der er gået siden indvielsen af forskerparken, har NOVI-projektet sammen med handel og industri, fagforeninger, universiteter og lokale og regionale myndigheder arbejdet for at skabe en smidig overgang fra sværindustri til videnbaseret industri i denne region.
In the ten years since its inauguration the NOVI project has collaborated with trade and industry, trade unions, universities, and local and regional authorities to bring about a smooth transition for the region's conversion from heavy industry to knowledge-based industries.
Forskerparken består af fire bygningskomplekser.
The Science Park includes four building complexes.
NOVI 1 er hovedsagelig udlejet til enkeltvirksomheder, eksisterende virksomheders FTU-afdelinger, handelsvirksomheder og offentlige erhvervsfremmevirksomheder.
NOVI 1 is primarily leased to individual enterprises, the R & D departments of existing businesses, commercial service businesses, and public business promotion enterprises.
NOVI 2 lejes af Aalborg Universitets center for personlig kommunikation.
NOVI 2 is occupied by the University of Aalborg's Centre for Personal Communication.
NOVI 3 bebos af InterMedia, en virksomhed med speciale i forskning, udvikling og uddannelse inden for interaktive multimedier.
NOVI 3 is leased to InterMedia, a company specialised in promoting research, development and education in the field of interactive multimedia.
NOVI 4 bliver et center for informations- og kommunikationsteknologi.
NOVI 4 will house an Information and Communications Technology college.
Projektet finansieres af det danske Forskningsministerium og Den Europæiske Fond for Regional Udvikling samt via lån.
The project is co-financed by the Danish Ministry of Research, the European Regional Development Fund, and via loans.
Samlede omkostninger: 31,8 mio. € (237,3 mio. DKK*) * vekselkurs pr. 18. april (brugt som reference i hele brochuren).
Total cost: € 31.8 million (DKK 237.3 million*) * at the 18th of April exchange rate used as a reference throughout the brochure
EU-støtte: 12,9 mio. € (96,3 mio. DKK)
EU contribution: € 12.9 million (DKK 96,3 million)
Nordjylland har længe lidt under høj arbejdsløshed (11,4% i 1995).
The North Jutland region has long suffered from a high level of unemployment (11.4% in 1995).
I midten af 1980'erne blev der gennemført strukturelle ændringer i mange beskæftigelsesintensive sektorer såsom skibsbyggeri, landbrug og fiskeindustrier, hvilket på ingen måde gavnede Nordjyllands beskæftigelsessituation.
In the mid-1980s many employment-intensive sectors such as the shipbuilding, agriculture, and fishing industries underwent structural changes, which by no means helped North Jutland's employment situation.
I midten af 1990'erne begyndte det hele at se lysere ud takket være det økonomiske opsving, som Nordjyllands største by, Aalborg, oplevede i disse år.
In the mid-1990s, things looked brighter as North Jutland's biggest city, Aalborg, experienced a financial boom.
Det kunne dog ikke være sket, hvis Aalborg ikke havde flyttet fokus fra sværindustrien, så byen nu er et center for videnbaserede industrier, handel og servicefag.
However, this could not have happened if the city of Aalborg had not shifted its focus from relying on heavy industry to becoming a centre for knowledge-based industries, trade and services.
Jesper Jespersen NOVI A/S Niels Jernes Vej 10 DK-9220 Aalborg Øst Tlf: +45 96 35 45 00 Fax: +45 96 35 45 99 E-mail: novi@novi.dk or kr@novi.dk Hjemmeside: www.novi.dk
Contact: Mr. Jesper Jespers^.. NOVI A/S Niels Jernes Vej 10 DK-9220 Aalborg Øst Tel.: +45 96 35 45 00 Fax: +45 96 35 45 99 E-mail: novi@novi.dk or kr@novi.dk Website: www.novi.dk
En lille håndfuld mennesker med masser af visioner fik i slutningen af 1980'erne ideen til en forskerpark, hvor teknologi og innovation skulle være i højsædet og bidrage til at skabe virksomheder og beskæftigelse.
In the late 1980s a handful of visionaries came up with the idea of a Science Park where technology and innovation would prevail and foster the development of businesses and employment.
Således fødtes NOVI-projektet, og den 8. september 1989 indviede undervisnings- og forskningsministeren Nordjyllands Forskerpark.
The NOVI project was thus born and on 8 September 1989 the North Jutland Science Park was inaugurated by the Minister for Education and Science.
Projektet stiller investeringer og hjælp til rådighed for virksomheder, som overvejer eller er i færd med at iværksætte et videnskabsrelateret initiativ. Målet er at formidle NOVI-projektets viden og erfaring til personer eller virksomheder, som får gode idéer.
The project provides investments and assistance to companies considering or about to launch a sciencerelated venture.
NOVI søger så at lede dem i den rigtige retning. I 1999 blev der til projektets investeringsorganisation tilknyttet en gruppe benævnt "Business Angels", som skulle bidrage til at sikre vellykkede virksomhedsstarter.
NOVI therefore seeks to steer them in the right direction.
Efter at have eksisteret i mere end ti år mangler projektet bestemt ikke aktiviteter for fremtiden.
After more than ten years of operation the project is not short on future activities.
NOVI har oprettet en fond, som har specialiseret sig i grønne investeringer, således at ingeniørernes forskningsprojekter kan blive omsat til virkelighed.
NOVI has launched a fund which specialises in green investments for putting into practice the results of engineer research projects.
NOVI vil også etablere et partnerskab med Aalborg Universitet og Nordjyllands Amt med henblik på at styrke NorCom-industrisamarbejdet - en gruppe virksomheder inden for Nordjyllands telekommunikationssektor. munikationssektor.
NOVI will also form a partnership with the University of Aalborg and the County of North Jutland to strengthen the NorCom industrial cluster - a group of companies in the North Jutland telecommunications company.
Nordic. Regions@lnformation.Society.eu cB
Investing in Business Development and Innovation Nordic.
Projektet er dels finansieret af private partnere som Kajaanin Puhelinosuuskunta, Arcus Software, byerne Kajaani og Kuhmo, kommunerne Paltamo, Ristijärvi, Hyrynsalmi, Suomussalmi, Sotkamo, Puolanka, Vaala og Vuolijoki samt Den Europæiske Fond for Regional Udvikling.
The project has been funded in part by private partners such as Kajaanin Puhelinosuuskunta, Arcus Software, the cities of Kajaani and Kuhmo, the municipalities of Paltamo, Ristijärvi, Hyrynsalmi, Suomussalmi, Sotkamo, Puolanka, Vaala and Vuolijoki, and the European Regional Development Fund.
Den geografiske afstand til hovedstaden og andre storbyer betyder, at Kainuu-regionen, der ligger i det østlige Finland, er temmelig isoleret.
Geographical distances to the capital and other metropolitan areas virtually isolate the Kainuu region, located in eastern Finland.
Formålet med projektet "Virtual Kainuu" var derfor at forbedre regionens økonomi ved at skabe internet- og IT-platforme for iværksættere og offentligheden generelt.
In this respect, the aims of the Virtual Kainuu project were to enhance the prospects of the region's economy by providing internet and information technology platforms for entrepreneurs and the general public.