natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Frankrig, Irland, Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Grækenland er motorvejsafgifter ikke belagt med merværdiafgift (moms), fordi motorvejsafgifter i disse lande ikke betragtes som et vederlag for en økonomisk aktivitet.
France, Ireland, the United Kingdom, the Netherlands and Greece do not charge value added tax on motorway tolls, taking the view that such tolls do not constitute payment for an economic activity.
I en dom af 12. september(4) dømte Domstolen Frankrig, Irland og Det Forenede Kongerige.
The Commission brought an action (under former Article 169 of the EC Treaty) for a declaration that the
FÆLLESSKABSRETTEN præsterede tjeneste og betalingen herfor.
On 12 September'3', the Court found against France, Ireland and the United Kingdom.
Den fandt i den konkrete sag, at »tilrådighedsstillelse af en vejinfrastruktur mod betaling af en afgift er at betragte som en tjenesteydelse mod vederlag«, som falder ind under sjette direktivs anvendelsesområde, og at denne aktivitet ikke kan falde ind under den momsfritagelse, der hjemles i samme direktiv.
On the question of charging VAT on tolls, the Court re­affirmed that the concept of the supply of services effected for consideration within the meaning of the sixth directive required the existence of a direct link between the service provided and the consideration received. In the Court's view, provid­ing access to roads on payment of a toll constituted a supply of services for a consideration within the meaning of the sixth directive and could not qualify for exemption under that same directive.
To betingelser skal være opfyldt for en sådan momsfritagelse — der skal være tale om virksomhed udøvet af et offentligt organ, og den skal udøves af denne i dens egenskab af offentlig myndighed.
Two conditions had to be met for the exemption to apply: the activities had to be carried out by a body governed by public law and they had to be carried out by that body acting as a public authority.
På grundlag heraf understregede Domstolen, at når den aktivitet, som består i at stille en vejinfrastruktur til rådighed for brugerne mod betaling af en vejafgift, udøves af en privat virksomhed, er der ikke mulighed for momsfritagelse.
The Court pointed out that, where the activity of providing access to roads on payment of a toll was carried out by traders governed by private law, no exemption was possible.
Dette er kun muligt, når disse aktiviteter udøves af et offentligt organ, der handler under andre vilkår end en privat virksomhed.
Exemption could apply only where the activities in question were carried out by a public body operating along different lines from a private body.
Og det var på grundlag af motorvejsselskabets status, at Domstolen fandt, at Grækenland og Nederlandene ikke havde tilsidesat deres EU-forpligtelser.
On the basis of this criterion, i.e. the status of the operator, the Court held that Greece and the Netherlands had not failed to fulfil their Com­munity obligations.
Med hensyn til spørgsmålet om egne indtægter fandt Domstolen, at i det omfang, hvor der ikke er opkrævet moms af motorvejsafgifterne, har det ikke været muligt at opgøre de pågældende beløb med henblik på at fastlægge momsindtægtsgrundlaget, hvilket betød, at de pågældende medlemsstater også havde tilsidesat reglerne om Fællesska bernes egne indtægter.
As regards the question of own resources, the Court held that, since VAT was not levied on the tolls collected, the corresponding amounts were not taken into account in determining the VAT own resources base, with the result that the Member States concerned had thereby also breached the rules relating to the system of the Communities' own resources.
I en dom af 21. marts (') skulle Domstolen efter anmodning fra det franske Conseil d'État fortolke artikel 11, 12 og 13 i direktiv 90/220/EØF(2) om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer.
On 21 March, the Court gave a preliminary ruling '4', at the request of the French Conseil d'État, on the interpretation of Articles 11, 12 and 13 of Directive 90/220/EEC on the deliberate release into the environment of genetically modified organisms (GMOs)'5'.
Domstolen skulle tage stilling til den pligt, den kompetente myndighed eller regeringen i en medlemsstat har til at udstede en »skriftlig godkendelse«, når ingen medlemsstat, efter at en anmeldelse om mar kedsføring af en genetisk modificeret organisme er fremsendt til Kommissionen, har fremsat indvendinger, eller Kommissionen har truffet en positiv afgørelse.
For any such release to take place, the competent authority or government of a Member State must give its 'consent in writing' where no Mem­ber State has raised any objection following presentation to the Commission of an application for a GMO to be placed on the market or where the Commission has adopted a favourable decision.
2000 I. s. 1651. og Bull. 3-
10­2000, point 1.8.55. '"
I et annullationssøgsmål anlagt af Spanien (EF-traktatens tidl. artikel 173) mod »Kommissionens retningslinjer« af 15. oktober 1997 om finansielle nettokorrektioner i forbindelse med anvendelsen af artikel 24 i forordning (EØF) nr. 4253/88 (') om strukturfondene afsagde Domstolen den 6. april (2) en dom, der er interessant såvel med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt en sag anlagt mod ikke-bindende retsakter (»soft law«) kan antages til behandling, som i relation til realitetsspørgsmålene. Domstolen gav Kommissionen medhold under henvisning til, at intet er til hinder for, at denne opstiller interne retningslinjer og giver de berørte tjenestegrene instruks om at følge dem.
15 October 1997 concerning net financial corrections in the context of the applica­tion of Article 24 of Council Regulation (EEC) No 4253/88 on the Structural Funds'2'. The judgment is of interest both as regards the admissibility of applica­tions for the annulment of non­binding instruments ('soft law') and as regards the substance of the case.
Ifølge Domstolen bidrager sådanne interne retningslinjer til at sikre, at Kommissionen, når den træffer afgørelser i henhold til denne bestemmelse, giver medlemsstaterne eller de af dem udpegede myndigheder samme behandling i samme situationer.
In the Court's view, such internal guidelines contributed to ensuring that, when the Commission took decisions pursuant to Article 24, the Member States or the authorities designated by them benefited from identical treatment in comparable situations.
Domstolen henviste ligeledes til, at sådanne retningslinjer derfor styrker gennemskueligheden af de individuelle beslutninger, der rettes til medlemsstaterne.
Such guidelines were also likely to strengthen the transparency of indi­vidual decisions addressed to the Member States.
Endelig udtalte den, at en sådan retsakt udstedt af Kommissionen, der alene tilkendegiver dennes intention om at følge bestemte retningslinjer i udøvelsen af de beføjelser, den har i henhold til samordningsforordningens artikel 24, derfor ikke kan anses at have til formål at have nogen retsvirkninger(3).
Lastly, the Court held that such an act of the Commission, which reflected only its intention to follow up a particu­lar line of conduct in the exercise of the power granted to it by Article 24, could not therefore be regarded as intended to produce legal effects '3'.
I en dom af 4. juli(4) pålagde Domstolen for første gang en medlemsstat en tvangsbøde for manglende gennemførelse af en tidligere afsagt dom i en traktat brudssag angående affaldsforvaltning.
On 4 July, the Court, for the first time, imposed a penalty payment on a Member State for non­compliance with an earlier judgment finding that the Member State in question had failed to meet its obligations as regards the dis­posal of waste'4'.
Efter en gennemgang af de forpligtelser, den pågældende medlemsstat havde tilsidesat, redegjorde Domstolen for de kriterier, den følger ved udmåling af tvangsbøden (overtrædelsens varighed og alvorlige karakter, medlemsstatens betalingsevne, følgerne af den manglende gennemførelse og sagens hastende karakter), og idømte den en tvangsbøde på 20 000 EUR om dagen regnet fra dommens afsigelse.
Having considered the obligations which the Member State had failed to meet, the Court laid down criteria for fixing the amount of the penalty payment (duration and seriousness of the infringement, Member State's capacity to pay, consequences of non­compliance, urgency of the matter) and decided on a penalty payment of EUR 20 000 for each day of non­compliance, as from the date of its judgment.
(:) Sag C- 443/97, Spanien mod Kommissionen (Sml. 2000 1, s. 2415, og Bull. 6-2000. punkt 1.8.46).
ï" Case C­ 443/97 Spain ν Commission [2000] ECR 1­2415; Bull.
C) Sag C-114/86. Det Forenede Kongerige mod Kommissionen (Sml.
'OJ L374, 31.12.1988; Twenty­second General Report, point 534; last amended by Regulation (EC)
1998 I, s. 2265, og Bull.
Commission [1998] ECR 1­2265; Bull.
6-1998, punkt 1.8.25). (') Sag C-387/97. Kommissionen mod Grækenland.
6­1998, point 1.8.25. '"
Kommissionen har fortsat de bestræbelser for at forenkle EU-lovgivningsar-bejdet, der blev indledt for en årrække siden inden for alle områder.
The Commission continued the process of simplifying Community legislation, which has been going on in all fields for several years.
Slim-initiativet (— > nr. 138) er stadig et af de mest synlige eksempler på, hvordan Kommissionen har intensiveret sine bestræbelser for at forbedre kvaliteten og begrænse omfanget af lovgivningen. Sådanne initiativer er især kommet til udtryk inden for lovgivning om erhvervspolitik, som det fremgår af Kommissionens meddelelse om indførelsen af det flerårige program (2001-2005) for virksomheder (— > nr. 247) eller forslagene til direktiv om en forenkling og ajourføring af reglerne på forsikringsområdet (— > nr. 158). Disse bestræbelser har ligeledes ført til initiativer for at inddrage kan didatlandene i fællesskabsprogrammer og -organer (— > nr. 719). Der er i øvrigt taget et vigtigt initiativ for at forenkle omredigeringen af den finansforordning, der gælder for fællesskabsbudgettet (— > nr. 1077). 1129.
The SLIM initiative (— > point 138) is still one of the most visible examples in this context of the way in which the Commission has stepped up its efforts to improve the quality, and reduce the quantity, of rules. Initiatives were taken, in particular, in the field of enterprise policy, for example the Commission communication on a multiannual programme (2001-05) for enterprise and entrepreneurship (-* point 247) or the proposals for directives aimed at substantially simplifying and updating the current rules on insurance (— > point 158). The Commission's efforts also resulted in measures concerning the participation of the applicant countries in Community programmes and agencies f— > point 719). A key initiative as regards simplification was the revision of the financial regulation applicable to the general budget of the European Communities (-* point 1077). 1129.
I kodificeringssammenhæng har Kommissionen vedtaget 5 forslag, som skal erstatte 78 retsakter, og har fremsat 5 forslag som erstatning for 43 retsakter.
The Commission adopted five codification proposals intended to replace 78 legislative acts and put forward a further five proposals designed to replace 43 legislative acts.
Den har desuden fremsat 2 forslag om omredigering, der vil ændre 12 retsakter.
It also tabled two revision proposals amending 12 legislative acts.
OVERFØRSEL AF FÆLLESSKABSRETTEN TIL EBD
COMPUTERISATION OF COMMUNITY LAW
I begyndelsen af 2000 blev formidlings- og produktionssystemerne for Celex således flyttet til en ny teknisk platform for at forenkle fremtidig udvikling og bane vej for bedre søgefunktioner, for en integrering af Celex med andre juridiske databaser og for en udvidelse af dækningsgraden.
At the beginning of 2000, therefore, the CELEX dissemination and production systems migrated to a new technological platform, with the aim of simplifying future developments and improving the search functions, integrating CELEX with other legal information systems and extending its coverage in the future.
For at gøre det muligt for brugerne at gøre sig bekendt med teksternes seneste udvikling er der ligeledes påbegyndt en integrering af den konsoliderede lovgivning.
In order to make the most recent version of texts available to users, work also continued on incorporating consolidated legislation.
Antallet af søgninger i Celex-basen er fortsat voksende, og mere end 20 millioner dokumenter blev vist i 2000.
The number of consultations of CELEX continued to increase rapidly, with over 20 million documents displayed in 2000.
Celex er mod betaling tilgængelig for brugerne på tre måder: via Internet(2) på Europa-serveren, via et Celex-abonnement hos de officielle partnere, der giver onlineadgang, eller via de 24 Celex-licensindehavere, som formidler afledte Celexversioner online eller på cd-rom.
A fee is payable for access to CELEX, which is provided for the public through three major channels: the Internet'2' via the Europa server, a subscrip tion to CELEX through the official partners offering online access, or through 24 licence-holders that disseminate derived versions of CELEX online or on CD-ROM.
Centrene for europæisk dokumentation (CED) og Euro-Info-Centrene (EIC) er blandt de priviligerede brugere, der har gratis adgang til Celex, og som derfor bedre er i stand til at opfylde deres rolle som informationsformidlere for de økonomiske aktører og (—* nr. 253) og borgerne.
The European documentation centres (EDCs) and Euro Info Centres (EICs) are privileged users with free access to CELEX that enables them to per form their functions as providers of information for economic operators (— > point 253) and the general public. 2 233.
På grund af sin omfattende dækning er Celex kernen i denne integrerede tjeneste, der desuden indeholder Eudor (de elektroniske arkiver for officielle EU- dokumenter)(3), EUR-Lex (adgang til EF-Tidende) (4) og den del af Domstolens database, CURIA (5), der indeholder de seneste domme.
Because of its exhaustive coverage, CELEX is the core of this integrated service, which also comprises EUDOR (electronic archives of official European Union documents) '3), EUR-Lex (access to the Official Journal) '4' and the part the Court of Justice's CURIA'5' database containing the most recent judgments.
(') 27. almindelige beretning, nr. 1154. (:) littp://europa.eu.int/celex.
'" Twenty-seventh General Report, point 1154. 121 http://europa.eu.int/celex. '" http://www.eudor.com:8443/accueil.html. '" http://europa.eu.int/eur-lex/index.html. '" http://curia.eu.int/en/junsp/index.htm.
Opdelt efter politiske grupper fordelte Europa­Parlamentets 626 medlemmer sig den 31. december på følgende måde:
The distribution of the 626 seats among the political groups of the new Parliament at 31 December was as follows:
— Gruppen for Det Europæiske Folkeparti og De Europæiske Demokrater (PPE/DE), Formand: Hans­Gert Pöttering (D)
— European People's Party and European Democrats (PPE­DE), chaired by Hans­Gert Pöttering (D)
— De Europæiske Socialdemokraters Gruppe (PSE), Formand: Enrique Barón Crespo (E)
— Party of European Socialists (PSE), chaired by Enrique Barón Crespo (E)
— Det Europæiske Liberale og Demokratiske Partis Gruppe (ELDR), Formand: Patrick Cox (IRL)
— European Liberal Democrat and Reform Party (ELDR), chaired by Patrick Cox (IRL)
— Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance (V/ALE), Formænd: Heidi Hautala (FIN) og Paul Lannoye (B)
— Greens/European Free Alliance (Verts/ALE), chaired by Heidi Hautala (FIN) and Paul Lannoye (B)
— Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre (GUE/NGL), Formand: Francis Wurtz (F)
— Confederal Group of the European United Left/Nordic Green Left (GUE/NGL), chaired by Francis Wurtz (F)
— Den Tekniske Gruppe for Uafhængige Medlemmer (TDI), Formand: Charles de Gaulle (F)
— Technical Group of Independent Members (TDI), chaired by Charles de Gaulle (F)
Som følge af begivenhederne i 1999 C1) var forbindelserne med Kommissio­nen — ikke mindst på baggrund af forbedringen af dennes forvaltningsmetoder — fortsat et af hovedemnerne for Parlamentets virksomhed.
Following the events of 199911', relations with the Commission, in the context of the improvement of the latter's administrative procedures, remained one of the major themes of Parliament's work.
Under den første møde­periode i marts forelagde formand Romano Prodi og næstformand Neil Kinnock hvidbogen om reformen af Kommissionen(2) for Parlamentets medlemmer.
At the first March part-session, the President of the Commission, Mr Prodi, and Mr Kinnock, Vice-President, presented to the Members of Parliament the White Paper on reforming the Com mission'2'.
I maj vedtog forsamlingen en beslutning om udnævnelse af højtstående tjenestemænd i Kommissionen (3).
In May, the House adopted a resolution on the appointment of senior Commission officials '3 > .
I juli vedtog Parlamentet en rammeaftale om sine forbindelser med Kommissionen (— > nr. 1101). Desuden vedtog Parlamentet i november en beslutning om Den Europæiske Ombudsmands særberetning om tavshedspligt i forbindelse med Kommissionens ansættelsesprocedurer (— > nr. 492) og om de for­skellige emneområder i hvidbogen om reformen af Kommissionen (— > nr. 1205). Parlamentet vedtog endvidere beslutninger om det af Kommissionen forelagte femårige strategiske program og om aftalen mellem Parlamentet og Kommissionen om procedurerne for anvendelse af Rådets afgørelse af 28. juni 1999 om udvalgs­procedurer (— > nr. 1099) og, i marts, en resolution om Kommissionens årlige lovgivningsprogram for 2000 (— > nr. 1153). 1136.
In November, it adopted a resolution on the special report of the European Ombudsman on secrecy in the Commission's recruitment procedures (—¥ point 492) and on the various aspects of the White Paper on reforming the Commission (- > point 1205). Parliament also adopted resolutions on the five-year strategic programme presented by the Commission as well as on the agreement between Parliament and the Commission on the procedures for implementing the Council decision of 28 June 1999 oncomitology (— > point 1099) and, in March, a resolution on the Commission's annual legislative programme for 2000 (- > point 1153). 1136.
Hvad angår Parlamentets egen organisation, vedtog det en beslutning om sine supplerende overslag for regnskabsåret 2000. Den 14. juni vedtog Parlamentet tidsplanen for sine mødeperioder i 2001. Den omfatter 12 plenarmøder i Strasbourg og 6 supplerende møder i Bruxelles.
On matters of its own internal organisation, Parliament adopted a resolution on its supplementary estimates for the 2000 financial year.
Der bliver ikke møder om fredagen.
It should be noted that Parliament will not be meeting on Fridays.
Som led i sine forbindelser med de øvrige institutioner drøftede Parlamentet også de beslutninger, der blev truffet af Det Europæiske Råd i Lissabon (4), Feira(5) og Nice(6
In its relations with the other EU institutions and bodies, Parliament
), samt forløbet af Det Europæiske Råds uformelle møde i Biarritz (7
5 also considered the decisions taken at the Lisbon < > , Feira '
Det havde endvidere sin årlige debat om Kommissionens økonomiske årsberetning (— > nr. 38), Kommissionens årsberetning om beskyttelse af Fællesskabets økonomiske (') Den almindelige beretning 1999, nr. 1015. (;) KOM(2000) 200 og Bull. 3­2000. punkt 1.10.12.
', and the proceedings of the informal European Council in Biarritz < > and debated the work programmes of the Portuguese and French Council Presidencies'8', the assessment of the Portuguese and French Presidencies'91, the 1999 activity report'10' presented by the European Ombudsman, Mr Söderman, and the 1999 annual report of the European Central Bank presented by Mr Duisenberg. It also held its yearly debates on the Commission's Annual Economic Report (—» point 38), the Commission's annual report on the protection of the Community's financial interests and the fight against fraud (—» point 1088), the broad economic policy guidelines of the Member States and the Community f—» point 37), the 1998 annual report on the monitoring of the application of ' 1999 General Report, point 1015. ' COM(2000) 200; Bull.
1/2­2000. punkt 1.10.1. og Bull. 7/8­2000. punkt 1.10.1. (") Bull.
1/2-2000, point 1.10.1; Bull.
7/8­2000. punkt 1.10.1. og Bull. 12­2000. ('"(Bull. 7/8­2000. punkt 1.4. IS.
7/82000, point 1.10.1; Bull. 12-2000. 'Bull.
393 interesser og bekæmpelse af svig (— > nr. 1088), de overordnede retningslinjer for den økonomiske og monetære politik i medlemsstaterne og Fællesskabet (— > nr. 37), årsberetningen for 1998 om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten (— > nr. 1110), Kommissionens beretning for 1999 om konkurrencepolitikken (— > nr. 187), Kommissionens beretninger om »Bedre lovgivning« for 1998 og 1999 samt Kommissionens beretninger for 1997, 1998 og 1999 om lige muligheder for kvinder og mænd i Den Europæiske Union (— > nr. 131). Desuden drøftedes organi­sationen og driften af Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publika­tioner samt et forslag om ændring af vedtægten for Retten i Første Instans (— > nr. 1159). 1138.
Community law (^ point 1110), the Commission's 1999 Report on Competition Policy (- > point 187), the Commission's 1998 and 1999 Better lawmaking reports, and the 1997, 1998 and 1999 reports on equal opportunities for men and women in the European Union (—» point 131). The organisation and operation of the Office for Official Publications of the European Communities as well as a Council proposal to modify the statute of the Court of First Instance were also looked into (— > point 1159). 1138.
På området borgernes rettigheder drøftede Parlamentet spørgsmålet om aktindsigt i Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (— > nr. 1105) og om behandling af personoplysninger i Det Europæiske Fællesskabs institutioner og organer (—» nr. 183). 1139.
In the field of citizens' rights, Parliament debated public access to Euro pean Parliament, Council and Commission documents (— > point 1105) and the processing of personal data by the institutions and bodies of the Community (- > point 183). 1139.
På det institutionelle område vedtog Parlamentet en række beslutninger om indkaldelse af regeringskonferencen, om Parlamentets egne forslag vedrørende regeringskonferencen (— > nr. 2), om EU­charteret om grundlæggende rettigheder (— > nr. 19), om omdannelse af traktaterne til en form for grundlov (— > nr. 11) og endelig om tættere samarbejde (— > nr. 11). 1140.
On the institutional front, Parliament passed resolutions on the convening of the IGC, its proposals for the conference (—» point 2) and the Charter of Fundamental Rights (—* point 19), on the constitutionalisation of the Treaties (-* point 11) and on closer cooperation (— > point 11). 1140. In the budgetary field, Parliament completed both readings of the 2001 budget, which was signed by the President, Ms Fontaine, on 14 December (—» point 1063).
På budgetområdet havde Parlamentet to behandlinger af budgettet for 2001, som blev undertegnet af formanden, Nicole Fontaine, den 14. december (— > nr. 1063). Revisionsrettens formand, Jan O. Karlsson, forelagde Revisionsrettens årsberetning for Parlamentet under mødeperioden i november('). Parlamentet vedtog endvidere beslutninger om ordningen for Fællesskabets egne indtægter (— > nr. 1052), om den procedure, der anvendes i tilfælde af uforholdsmæssigt store underskud (— > nr. 43), om decharge­procedurerne for 1997 og 1998 (— > nr. 1071 ff.) og om tillægs­ og ændringsbudgetter for 2000 (— > nr. 1066 og 1067). 1141.
Parliament also adopted resolutions on the Communities' own resources system f—» point 1052), the excessive deficit procedure (—» point 43), the discharge pro cedures for 1997 and 1998 (— > points 1071 et seq.) and the 2000 supplementary and amending budgets (—» points 1066 and 1067). 1141.