natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU-medlemsstat siden 1973Valuta: dansk krone (DKK)med i ERM II siden 1. januar 1999
Population: 5 547 088EU member since 1973Currency: Danish krone (DKK)in ERM II since 1 January 1999
Alle befolkningstal stammer fra Eurostat (2010 - prognose).
All population figures Eurostat (2010 - forecast).
Andorra bruger euroen som den faktiske valuta, hvilket betyder, at den bruges i vidt omfang, men uden retlig status. Kosovo og Montenegro bruger den også på denne måde, lige som de gjorde med den tyske mark, som tidligere var den faktiske nationale valuta i disse områder.
Andorra uses the euro as a de facto currency, meaning it has no legal status but is commonly used.
Grækenland Se dl er og mønter
Greece Banknotes and coins
© Den Europæiske Union, 2011
© European Union, 2011
Euroen i en udvidet Europæisk Union
The euro in an enlarged European Union
• Siden Rom-traktaten blev underskrevet i 1957, har bæredygtige økonomiske og socialefremskidt været et grundlæggende mål for Den Europæiske Union med henblik på at kunnesikre sundhed, velstand og en lovende fremtid for europæerne.
• Since the Treaty of Rome was signed in 1957, a fundamental aim of the European Union hasbeen sustainable economic and social progress, so as to ensure health, wealth and apromising future for Europeans.
Tættere integration på mangepolitiske områder har været afgørende for at nå dette mål.
Closer integration in many policy areas has been vital toachieve this aim.
Det fælles marked, Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) og udvidelsen af et Europa med 25 lande er detvæsentligste grundlag i denne integrationsproces, som har skabt reelle sociale og økonomiskefordele og styrket EU´s position i verden.
The single market, economic and monetary union (EMU), and enlargement toa Europe of 25 are major stepping stones in this process of integration, which has brought realsocial and economic benefits and strengthened the EU in the world.
… med en fælles valuta …
… with a single currency…
• Indførslen af euroen er en milepæl i udviklingen af Unionen og den største pengemæssige forandring i historiensløb. Euroen er den konkrete realisering af ØMU’en.
• The introduction of the euro is a milestone in the development of the Union and the biggest monetary changeoverin history.
Den bygger på fællesmarkedets succes og er et vigtigt bidragtil den økonomiske stabilitet, som er nødvendig for at skabe yderligere vækst.
It builds on the success of the single market and contributesgreatly to the economic stability needed for more growth.
Den skaber mere konkurrence ogfornyelse, fordele for forbrugerne, og den frigiver ressourcer til andre områder såsom social velfærd oguddannelse.
It increases competition and innovation, benefitsconsumers and releases resources for other areas such as social welfare and education.
Den styrker endvidere Europa politisk og økonomisk.
It also strengthens Europepolitically and economically.
… med henblik på en tættere Union
… for a closer Union
• Men ØMU’en er ikke en ekstraordinær begivenhed — den udgør et løbende arbejde for euroområdets medlemmer,som samarbejder om den økonomiske politik.
• However, EMU is not a one-off event – it is work in progress by the euro-area members, who co-operate oneconomic policy.
De nye medlemsstater har endvidere forpligtet sig til at deltage i ØMU’en og euroen i deres tiltrædelsestraktater.
The new Member States also committed themselves to joining EMU and the euro in their accessiontreaties.
For at landenes indtræden i euroområdet skal lykkes, skal de nøjetilpasse deres økonomier i forhold til de eksisterende medlemmers økonomier.
To do so, they need to align their economies carefully with those of existing members.
Den økonomiske tilpasning kaldes»konvergens« og er endnu et skridt på vejen til tættere integration i EU.
This economicalignment, known as ‘convergence’, is yet another step on the road to closer EU integration.
EU har gennem en fremadskridende udvidelse kunnet udnytte sin størrelse.Fællesmarkedet er den primære katalysator for at realisere fordelene herved.
Through progressive enlargement the EU has gained the benefits of size. The singlemarket is the main catalyst for realising these benefits.
Handeleninden for EU er siden dannelsen af det indre marked vokset kraftigt og har skabt øgetvelstand for mere end 900 mia. EUR og skabt 2,5 millioner flere job, hvilket har øgetde udenlandske investeringer og EU’s konkurrenceevne på de internationalemarkeder.
Since it was created, intraEU trade has increased massively, generating over 900 billion in extra prosperity,creating 2.5 million additional jobs, boosting foreign investment, and making the EU more competitive in international markets.
Som fælles valuta for det fælles marked har euroen ved at bidrage til størreøkonomisk effektivitet og stabilitet banet vejen for endnu større fordele:• Samfundsmæssige fordele, idet prisstabilitet og lav inflation giver forbrugerne færre økonomiske bekymringer, gørindustrien bedre i stand til at planlægge på lang sigt og skaber større social samhørighed.• Medlemsstaternes økonomiske politik gavnes gennem multilateral overvågning og en fælles finanspolitisk disciplin,som forhindrer, at der begås alvorlige fejl.• Forbrugere og virksomheder gavnes, idet euroens styrke og tilgængelighed øger konkurrencen mellemudlånsvirksomheder, hvilket medfører en lavere rente, der frigiver kapital til andre udgiftsområder.• Virksomhederne gavnes, da der ikke er nogen valutakursrisici forbundet med euroen.
Through its contribution to greatereconomic efficiency and stability, the euro, a single currency for the single market, releases even greater benefits: • Society benefits because price stability and low inflation lead to fewer economic worries for consumers, better longterm planning for industry, and increased social cohesion.• Member States’ economic policies benefit through multilateral surveillance and common fiscal discipline, whichprevent gross mistakes.• Consumers and companies benefit because the strength and availability of the euro increases competition amonglenders, thus lowering interest rates. This releases capital for other areas of spending. • Enterprises benefit because with the euro there are no currency exchange risks.
Dermed mindsker euroenomkostningerne ved handel på tværs af grænserne og øger handelen.• Fordelen for industrisektoren samlet set er, at kapitalens frie bevægelighed i det fælles marked fungerer som enopfordring til grænseoverskridende investeringer (direkte udenlandske investeringer). Euroen stimulerer endnu størredirekte udenlandske investeringer.I 1999 blev euroen indført i de 11 medlemsstater, som dannede euroområdet: Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig,Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal og Finland.
Thus, the euro reduces the cost ofdoing business across borders and boosts trade.• Industry as a whole benefits because the free movement of capital within the single market encourages cross-borderinvestment, known as foreign direct investment (FDI).
Grækenland fulgte efter i 2001 og øgede antalletaf medlemsstater i euroområdet til 12.
Greece followed in 2001, bringing euro-areamembership to 12 countries.
Den 1. januar 2002 blev eurosedler og -mønter indført i den størstepengemæssige forandring i historien.
On 1 January 2002, euro banknotes and coins were introduced in the largest monetarychangeover in history.
Euroområdet omfatter i dag 305 millioneraf EU-25-landenes 451 millionerindbyggere, og euroens størrelse og stabilitet gør den til en attraktiv international valuta.
The euro area currently covers 305 million people of the 451 million in the EU-25, and its size andstability make the euro an attractive international currency.
Udenlandske stater anvendereuroen til låntagning og som reservevaluta og udnytter dens likviditet, konvertibilitet og stabilitet.
Foreign governments use the euro for borrowing and as areserve currency, taking advantage of its liquidity, convertibility and stability.
En mulighed for de nye medlemsstater
An opportunity for the new Member States
De er i dagmedlemmer af ØMU’en »på dispensation« og indfører euroen, når deres nationale økonomier opfylderkonvergenskriterierne.
They arenow members of EMU ‘with a derogation’ and will adopt the euro when their national economies meet theconvergence criteria.
Fordelene ved euroen bliver endnu mere åbenlyse i de nye medlemsstater i takt med overgangenfor deres økonomier, og ØMU’en vil virke som en kraftigere katalysator for væksten:• Udsigten til optagelsen skabte mange direkte udenlandske investeringer, hovedsageligt fra EU.
The advantages of the euro will be even more apparent in the new Member States as theireconomies are in transition and EMU will have a greater catalytic effect on growth:• The prospect of accession brought much investment (FDI), mostly from the EU.
Euroen kan hjælpe medat bevare de direkte udenlandske investeringer ved at fjerne transaktionsomkostninger og valutakursrisici og dermedfastholde vækstfremgangen.• Integration i euroområdet kan øge både handel i EU og udenlandsk handel, ikke blot ved at fjernetransaktionsomkostningerne, men også ved at give lokale eksportører adgang til stabiliteten og troværdigheden af enverdensøkonomisk magtfaktor.
The euro can help sustain these FDIflows by removing transaction costs and exchange rate risks – maintaining the momentum of growth.• Integration into the euro area can boost both intraEU and foreign trade, not just by removing transaction costs butalso by bringing the stability and credibility of a world economic power to local exporters.
Større handel medfører højere beskæftigelse og vækst.• ØMU’en og euroen vil reducere låneomkostningerne.
Increased trade will boostemployment and growth.• EMU and the euro will lower the cost of borrowing.
Det gør det nemmere for lokale virksomheder at investere i nytudstyr og bygge nye fabrikker, hvilket medfører øget konkurrenceevne og en dygtigere arbejdsstyrke.
This makes it easier for local industry to invest in new equipmentand build new factories – leading to improved competitiveness and higher-skilled employment.
Væksten i de nye medlemsstaters økonomier er større end i resten af EU, idet de er i færd med at komme på niveaumed de øvrige lande.
The new Member States’ economies are growing more quickly than the rest of the EU as they catch up with it.
Der er imidlertid fortsat problemer såsom høj arbejdsløshed og lavere produktivitet.
However,problems remain, such as high unemployment and lower productivity.
De blivermindre i takt med væksten, og optagelse i euroområdet vil hjælpe med at sætte gang i processen med at komme påniveau med de øvrige lande. Dog skal de nye medlemsstater tilpasse deres økonomier til euroområdet forud for deresindtræden. De skal følge en politik, der fører til konvergens med hensyn til en række økonomiske indikatorer (Maastrichtkriterierne).
These will lessen with growth – and entry to theeuro area will help accelerate the catch-up process.
Maastricht-kriterierne danner rammerne for stabilitets- og vækstpagten, der fungerer som vejledende for dennuværende økonomiske politik i euroområdets lande.
The Maastricht criteria provide the framework for the Stability and Growth Pact, which guideseuro-area members’ economic policies today.
Pagten hjælper med at fastholde en stabil og bæredygtigøkonomi i euroområdet.
The Pact helps to maintain a stable and sustainable economy in the euroarea.
Konvergensen af de nye medlemsstaters økonomier forud for en indførsel af euroen erafgørende for troværdigheden af deres politik og bæredygtigheden af processen med at komme på niveau med deøvrige lande.
The convergence of new Member States’ economies before adopting the euro is crucial for the credibility of theirpolicies and the sustainability of their catching-up process.
ØMU’en og euroen giver mange fordele, men på vejen til euroområdet skal der styres med omhu.
EMU and the euro will bring many benefits – but the roadto the euro area must be navigated with care.
Vejen til euroområdet
The road to the euro area
Sikring af en stabil, sund og bæredygtigøkonomi — Maastricht-kriterierne
Ensuring a stable, sound and sustainableeconomy: the Maastricht criteria
EU fastsatte Maastricht-kriterierne som de oprindelige betingelser for optagelse i euroområdet for degrundlæggende medlemmer.
The EU set the Maastricht criteria as the original conditions for entry into the euro area by the foundingmembers.
Hvis de overholdes, sikrer man en tilstrækkelig justering med henblik på enbæredygtig og stabil økonomi i euroområdet.
Keeping to them ensures sufficient alignment for a sustainable and stable euro-area economy.
De potentielle medlemmer af euroområdet skal opfylde desamme kriterier, der er beskrevet herunder og fremgår af tabel 1:• en inflation, der ikke er mere end 1,5% højere end inflationen i de tre medlemsstater, der klarer sig bedst måltpå prisstabilitet• et underskud på de offentlige finanser, der ikke udgør mere end 3% af BNP, som er et tegn på sundeoffentlige finanser• en offentlig gæld på ikke mere end 60% af BNP, eller som er mindsket tilstrækkeligt og i et tilfredsstillendetempo nærmer sig 60%; det er et mål for den langsigtede bæredygtighed af de offentlige finanser• en langfristet rente, der ikke er mere end 2% højere end renten i de tre lande, der klarer sig bedst målt påprisstabilitet, hvilket er et tegn på varighed og troværdighed• en stabil valutakurs, hvilket fremgår af en deltagelse i valutakursmekanismen ERM II uden stram spænding ogved at holde valutakursen tæt på den centrale kurs i to år forud for vedtagelsen af euroen. Dette måler, hvorrobust økonomien og stabiliteten af den reelle konvergenser ved at vise, at staten kan styre økonomienuden at skulle skride til devaluering af sin valuta.
Prospective euro-area members must meet the same criteria, described below and presented in Table 1: • An inflation rate not exceeding by more than 1.5% that of the three best-performing Member States in termsof price stability. • A general government deficit not exceeding 3% of GDP: an indication of sound public finances.• Public debt of less than 60% of GDP or sufficiently diminishing and approaching this value at a satisfactorypace: a measure of the longer-term sustainability of public finances. • A longterm interest rate not exceeding by more than 2% that of the three best-performing Member States interms of price stability: an indicator of durability and credibility. • A stable exchange rate, demonstrated by participation without severe tension in the exchange ratemechanism known as ERM-II and by keeping the exchange rate close to the central rate for two years prior toadoption of the euro.
Tabel 1 viser, at de nye medlemsstater i 2003 i vidt omfang opfyldte Maastricht-kriterierne (1).
Table 1 shows how far the new Member States met the Maastricht criteria in 20031.
Kriterierne målerden »nominelle konvergens«, der afspejler den underliggende »reelle konvergens« — nemlig konvergensen afkonkurrenceevnen, arbejdsstyrkens dygtighed, integration i finanssektoren, industristruktur og en række øvrigesamfundsøkonomiske faktorer.
These criteria measure‘nominal convergence’, which reflects underlying ‘real convergence’ – the convergence of competitiveness,workforce skills, financial sector integration, industry structures, and a range of other socio-economic factors.
Hvert medlem af euroområdet skal opfylde en tilstrækkelig grad af reelkonvergens for at kunne modstå økonomiske chok. Forløbet frem mod medlemskab af euroområdet er ikke etkapløb.
Aeuro-area member must have a sufficient degree of real convergence to be able to withstand economic shocks.Progress towards euro-area membership is not a race.
Fuldgyldigt medlemskab af ØMU’en og euroen giver mange ekstra fordele, men kun for denvelforberedte økonomi.
Full participation in EMU and the euro will bring manyadded benefits – but only for an economy that is well prepared.
Hvad måles
Price stability
Bæredygtige offentlige finanser
Stability ofconvergence
Sunde offentlige finanser
Sound publicfinances
Hvordan det måles
How it ismeasured:
Statsgæld i % af BNP
Governmentdeficit as % of GDP
Statsunderskud i % af BNP
Convergence criteria
Deltagelse i ERM II
Not more than60%
Ikke mere end 3%
< 1.5% more thanthe 3 lowest Member States
Ikke mere end 60%
< 2% more than the 3 lowest Member States
< 2,4 % < 3,0 % < 60 % < 6,4 % Referenceværdier foreuroområdet
< 3.0% < 60% < 6.4% Euro-areareference values
)Oplysningerne i tabel 1 er taget fra de løbende konvergensrapporter, der udarbejdes af Generaldirektoratet for Økonomiske og
1 The data in Table 1 are taken from the regular convergence reports, prepared by DG ECFIN every two years or at the request of the Member
Finansielle Anliggender hvert andet år eller på den pågældende medlemsstats anmodning.
States concerned.
Som det fremgår af tabel 1, opfyldte mange nye medlemsstater i 2003 nogle af Maastricht-kriterierne, selv omdet kan skifte fra år til år.
As Table 1 shows, in 2003 many new Member States met some of the Maastricht criteria, although this canchange from year to year.
Dog kan der på vej til euroområdet opstå problemer og konflikter for de nyemedlemsstater, hvis de prøver at udvide deres økonomier og samtidigt opfylde Maastricht-kriterierne:• Selv om det er lykkedes for de nye medlemsstater at reducere inflationen til tæt på gennemsnittet foreuroområdet, er væksten i deres økonomier større end i resten af EU.
However, on the road to the euro area, problems and conflicts could arise for the new Member States as they try to expand their economies and meet the Maastricht criteria at the same time:• Although the new Member States have successfully reduced inflation nearly to the euro-area average, theireconomies are growing more rapidly than the rest of the EU.
Denne vækst er ønskelig, men kansamtidig skabe et inflationspres, der skal kontrolleres, for at man kan fastholde økonomisk vækst uden for højprisinflation.• Flere af de nye medlemsstater opfylder ikke 3%-målet for statsgælden.
This growth is desirable but it can produceinflationary pressures. These pressures must be controlled to maintain economic growth without excessiveprice inflation.• Several new Member States do not meet the 3% target on the government deficit.
Grænsen på 3% har til formål atforhindre, at et underskud løber løbsk.
The 3% limit is intended toprevent deficits getting out of control.
Naturligvis må disse lande ofte bruge mere, end de tjener, for at kunneinvestere, og det gælder navnlig i de hurtigvoksende økonomier i de nye medlemsstater.
Of course countries often have to spend more than their income in orderto invest, and this is particularly so in the rapidly growing economies of the new Member States – so largerbudget deficits are not always bad.
Så et størrebudgetunderskud er ikke altid negativt.
However, strong control of budget deficits is a sign of sound finances,which helps attract foreign investment and promote growth.
Dog er en stærk styring af budgetunderskuddet et tegn på sundefinanser, som er med til at tiltrække udenlandske investeringer og skabe yderligere vækst.
The new Member States must find a balancebetween investment and prudence to sustain investor confidence.• The government debt criterion is a longer-term indicator of the sustainability of public finances.
De nyemedlemsstater skal finde en balance mellem investeringer og en forsigtig og fornuftig bevarelse afinvestortilliden.• Kravet vedrørende statsunderskuddet er et langsigtet tegn på bæredygtigheden af de offentlige finanser.Renten af den offentlige gæld skal betales, så en stor og voksende offentlig gæld er dyr og kan begrænse detfremtidige forbrug på andre områder, f.eks. sundheds- og pensionsforpligtelser.• For at låne penge udsteder staterne langfristede obligationer, som giver renter.
The interest onpublic debt must be paid, so large and growing public debts are expensive and can limit future spending inother areas, such as health and pension obligations. • To borrow money, governments issue longterm bonds that pay interest.
Hvis investorerne har lille tillidtil den langsigtede økonomiske udsigt for landet, eller hvis inflationen er høj, kan de kræve en højere rente iform af en risikopræmie.
If investors have low confidence in acountry’s longterm economic prospects, or if there is high inflation, then they will demand a higher interestrate – a risk premium.
Dermed er renten et tegn på landets økonomiske troværdighed og for de nyemedlemsstater på forløbet af den »reelle konvergens«.• I takt med at de nye medlemsstaters økonomier kommer på niveau med de andre lande, vil der være entendens til, at deres valutaer styrkes i forhold til euroen.
So the interest rate is one indicator of a country’s economic credibility and, for new Member States, of the progress of ‘real convergence’. • As the new Member States’ economies catch up, their currencies tend to rise against the euro.
Ved indtræden i ERM II fastlåser hvert land en valutakursi forhold til euroen og holder den stabilt i udsvingsbåndet på ±15% i to år.
On entering ERM-II, each country will fix an exchange rate against the euro and keep it stable within a ±15% band for twoyears.
Det betyder, at medlemsstatenikke længere kan anvende valutakurser til at styre sin økonomi.
This means that the Member State can no longer use exchange rates to manage the economy.
Den er nødt til at anvende en anden mekanisme,herunder navnlig budgetpolitiske tiltag, for at fastholde stabilitet, tillid og fremvise en robust økonomi med enreel konvergens, der er klar til at indtræde i euroområdet.
It will haveto use other mechanisms, in particular structural and budgetary policies, to maintain stability and confidenceand to demonstrate a robust economy with real convergence, which is ready to enter the euro area.
De nye medlemsstater gennemgår en proces, hvor de kommer på niveau med resten af Den Europæiske Union.BNP pr. indbygger er meget lavere end EU-gennemsnittet, men det stiger i takt med den økonomiske vækst. Deter den »ægte konvergensproces«.
The new Member States are catching up with the rest of the European Union. Per capita GDP is much less thanthe EU average – but it is rising as their economies grow.
Den omfattende omstrukturering, der er opnået i løbet af perioden forud fortiltrædelsen, fortsætter i dag, hvor den samfundsøkonomiske struktur og institutionerne integreres endnu dyberei EU, hvilket er en nødvendig proces for at hjælpe med at skabe vækst og reel konvergens.
The extensiverestructuring achieved during the pre-accession period continues today as the socio-economic structures andinstitutions become more deeply integrated into the European Union, a necessary process that helps drivegrowth and real convergence.
Hver medlemsstatfølger sin egen vej til euroen og indtræder kun, når alle kriterier er opfyldt, og landet kan få størst mulig glædeaf stabilitets- og vækstpagten.
Each new Member State will follow a different path to the euro, entering onlywhen the criteria are met and the country is able to gain most benefit within the Stability and Growth Pact.
ØMU’en og euroen er trin på vejen til tættere integration, som frigiver mere synergitil fordel for social samhørighed og velstand til både nye medlemmer og hele euroområdet.
EMUand the euro are stepping stones on the path to closer integration, which will release more synergies for socialcohesion and wealth creation, both for the new members and for the whole euro area.
Yderligere oplysninger:
For further information:
Den Europæiske Centralbankhttp://www.ecb.int/
The European Central Bankhttp://www.ecb.int/
Samling af Fællesskabslovgivning om Den Økonomiske og Monetære Union
Compilation of Community legislation on economic and monetaryunion
De synspunkter, der gives udtryk for i brochuren, genspejler ikke nødvendigvis Europa-Kommissionens synspunkter, men er alene forfatterens.
The views expressed in this publication are the sole responsibility of the author and do not necessarily reflect the views of the European Commission.
© De Europæiske Fællesskaber, 2005 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 2005 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Den Europæiske Unions udvidelse med ti nye medlemsstater pr. 1. maj 2004 er uden tvivl en historisk milepæl.
The enlargement of the European Union on 1 May 2004 by ten new Member States is without any doubt a historic achievement.