natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De indikatorer for beskæftigelse, uddannelse, sundhed oggenerelt god livskvalitet, som findes i denne rapport,bekræfter, at der er opnået væsentlige fremskridt, og at EU i lige så høj grad som andre store økonomier er i standtil at sikre det brede flertal af sine borgere gode levevilkår.
Indicators for employment, education, health and general wellbeing found across this report generally confirmthat substantial progress has been achieved and that Europe is as capable of delivering good living conditionsfor the wide majority of its citizens as other major economies.
Som fremhævet i dette års synteserapport48, er medlemsstaterne med de bedste resultater for alle vigtigeindikatorer også dem, hvori principperne for aktive velfærdsstater iværksættes med den største konsekvens ogvilje.
As highlighted in this year's synthesis report48 those Member States that perform best on all crucial indicators are those where the principles of active welfare states are applied with the greatest consistence and commitment.
Disse medlemsstaters formåen viser, at der ermulighed for yderligere fremskridt, som bør udnyttesbedre i de kommende år. Den europæiske beskæftigelsesstrategi og de nye processer for modernisering afsocial sikring og fremme af social integration er tilrettelagt således, at de tillader alle medlemsstater at trækkepå den fælles fond af viden om, hvorledes Europa kangøre yderligere fremskridt på vejen frem mod økonomisk og social bæredygtighed.
The performance of these Member Statesdemonstrate that there is a potential for further progress which needs to be better tapped in coming years.The European Employment Strategy and the new processes on modernisation of social protection and promotion of social inclusion are organised to enable all Member States to draw on the common fund of knowledge about how Europe can move further towardseconomic and social sustainability.
I løbet af de sidste ti år er beskæftigelsesfremme ogmodernisering af den sociale sikring i stigende grad blevet centrale prioriteter i EU's generelle strategi.Beskæftigelses- og socialpolitikken har undergået enhurtig udvikling i medlemsstaterne, og der er gennemført en indhentnings- og konvergensproces.
Over the last decade employment promotion andmodernisation of social protection have increasinglybecome key priorities at the heart of the overall strategy of the Union. Employment and social policies haveundergone rapid development in Member States and aprocess of catching up and convergence has takenplace.
Vi har følgelig været vidne – ikke til at den europæiske strategi, sombygger på en kombination af markedsdynamik ogoffentlige bestræbelser er sygnet hen – men til en styrkelse og videreudvikling af den europæiske socialemodel.
As a result we have witnessed not the witheringaway of European approaches built on a combination ofmarket dynamics and public efforts, but a strengtheningand further development of the European Social Model.
Det er nu almindeligt anerkendt, at en kvalitetsprægetsocialpolitik som støtte for beskæftigelsen kan forbedreden økonomiske formåen.
It is now generally recognised that quality social policiesgeared to support employment can enhance economicperformance.
Sundhedssektoren er et godteksempel på dette samspil mellem den sociale og den
The health sector is a good example ofthis synergy between the social and the economic
Der er naturligvis stadig store problemer, og EU's udfordringer vil formentlig blive endnu større i det kommendetiår, end de var i det foregående.
Of course considerable problems persist and the challenges for the Union are likely to be even greater in thecoming decade than they were in the previous one.
Udsigterne f.eks. forden yngre generation giver stadig anledning til bekymring, som det understreges flere steder i rapporten omden sociale situation: vedvarende arbejdsløshed, specifikdødelighed og arbejdsrelaterede ulykkestal samt manglende faglig uddannelse.
Forexample, there are still concerns about the trendsregarding the young generation as underlined in several parts of the Social Situation Report: persistent unemployment, specific mortality and work related accidentrates and lack of professional education.
Den fortsatte forekomst af fattigdomsfælder må også bekmre.Men vejen fremad, somde mest resultatige medlemsstater viser, går stadig gennem forbedring og moderniseringaf den europæiskesociale models funktionsmåde.
The persistence of poverty-traps is another matter for concern.However the way forward, as shown by the best performing Member States, still lies in the improvement andmodernisation of the functioning of the European Social Model.
Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse – Udfordringer og veje ind i det 21. århundrede; Kommissionen, 1993.At vælge at vokse: Viden, innovation og job i et sammenhængende samfund" – Rapport til Det Europæiske Råds forårsmøde den 21. marts 2003om Lissabon-strategien for økonomisk, social og miljømæssig fornyelse, KOM(2003) 5 endelig.
Growth, competitiveness, employment, - The challenges and ways forward into the 21st Century; Commission, 1993."Choosing to grow: Knowledge, innovation and jobs in a cohesive society" Report to the Spring European Council, 21 March 2003 on the Lisbonstrategy of economic, social and environmental renewal, COM(2003) 5 final.
I 2001 var der i EU 62 mio. mennesker på 65 år og derover mod kun 34 mio. i 1960.
In 2001, there were 62 million elderly people aged 65 and over in the EU compared with only 34 million in 1960.
I dag udgør de ældre 16 % af den samlede befolkning eller 24 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder (15-64 år). I 2010 forventes dette tal at være steget til 27 %.
Today, elderly people represent 16% of the total population or 24% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
I de næsten15 år vil antallet af "meget gamle" (80 år og derover) stige med næsten 50 %.
Over the next fifteen years, the number of 'very old' people aged 80 and over will rise byalmost 50%.
EU 15BDKDELEFIRLILNLÆldreforsørgerbyrden (Personer på 65 år og derover udtrykt i % af befolkningen i den erhvervsaktive alder (15-64 år), pr. 1. januar.
EU 15BDKDELEFIRLILOld age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
Ældreforsørgerbyrden 2001 og 2010
Old age dependency ratio 2001 and 2010
De ældres husstandssituation efter alder,EU-15, 2010
Elderly population by household situationand age, EU-15, 2010
Bor sammen medpartneren
Living in a collectivehousehold
Kilde: Eurostat - Basisscenarier for husstandene, 1995-data
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
I 2001 var den årlige nettomigration 3,1 pr. 1000 indbyggere, hvilket svarer til ca. 74 % af den samlede befolkningstilvækst.
In 2001, the annual net migration rate was 3.1 per 1 000 population, representing around 74% of total population growth.
I 2000 var ca. 5 % afbefolkningen i EU ikke statsborgere i det land, hvor de havde fast bopæl (3,4 % var ikke EU-statsborgere og 1, 5 % var borgere fraet andet EU-land), og der fandtes lidt mere end 363 asylansøgere i de femten medlemsstater.
In 2000, around 5% of the EU population were non-nationals (3.4% were non-EU nationals and 1.5% EU nationals), and there were just over 363,000 asylum applications in the fifteen Member States.
Asylansøgninger, EU-15, 1985-2000
Asylum applications, EU-15, 1985-2000
Gennemsnitlig årlig befolkningsændring efter årsag, EU-15, 1960-2001 pr. 1000 personer
Average annual rate of population change by component, EU-15, 1960-2001 per 1000 population
Uddannelsesniveau
Education and its outcomes
Befolkningens uddannelsesniveau er blevet betydeligt højere i de sidste 30 år, især for kvindernes vedkommende.
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among women.
I dag har over 75% af alle unge (25-29 år) i EU en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende.
Today 75%of young people aged 25-29 in the Union have a upper secondary qualification.
Men samtidig forlader 19% af de 18-24-årigeuddannelsessystemet med, hvad der i bedste fald svarer til folkeskolens afgangsprøve.
At the same time, however, 19% of people aged 1824 leave the education system with only lower secondary education at best.
Personer med kort skolegang, og som ikke er i gang med anden almen/erhvervsfaglig uddannelse(Procentvis andel af 18-24-årige med, hvad der svarer til folkeskolensafgangsprøve (ISCED 0-2), og som ikke er under uddannelse)
EU-15BDKDELEFIRLILNLAPFINSUKEarly school-leavers not in further education or training (Share of the population aged 1824 with less than upper secondary education (ISCED 0-2) and not in education or training)
De 18-24-årige fordelt efter aktivitet (%), 2001
Population aged 1824 by activity status (%), 2001
Under uddannelse og i beskæftigelse Under uddannelse og ikke i beskæftigelse Ikke under uddannelse, men i besk.Ikke under uddannelse og ikke i besk.
In education and employment In education and not in employment Not in education and in employment Not in education and not in employment
Arbejdsløshed blandt de 25-64-årige, fordelt på køn og uddannelsesniveau, EU-15, 2001
Graph 11Unemployment rates of the population aged25-64 by sex and level of education, EU-15, 2001
Procentdel af befolkningen, der har afsluttet en uddannelse på mindst gymnasieniveau, fordelt efter aldersgruppe, 2001
Graph 10Percentage of population that has completedat least upper secondary education, by age-group, 2001
Gymnasieniveaueller tilsvarende
Upper secondary and postsecondary, not tertiary
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen Note: UK - GCSE "O-levels" erinkluderet under gymnasieniveau eller tilsvarende (ISCED 3)
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey Note: UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen Note: 1997-data for IRL. UK - ingen data. Manglende enighed om en definition på "upper secondary attainment.
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey.
I hele EU havde 8 % af de 25-64-årige i 2001 modtaget almen/erhvervsrettet undervisning (inden for de seneste fire uger).
EU-wide, 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (in the last four weeks) in 2001.
Sådanneuddannelsesaktiviteter synes at være mere almindelige i de nordiske lande, Nederlandene og Det Forenede Kongerige.
Such training activities seem to be more prevalent in the Nordic countries, the Netherlands and the United Kingdom.
Ældre mennesker modtager sjældnere undervisning end yngre.
Older people are less likely toreceive training than younger people.
Der er større sandsynlighed for, at højtkvalificerede personer deltager i sådanne uddannelser end folk med kortere uddannelser.
Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Livslang læring (procentvis del af befolkningen mellem 25 og 64, der deltager i uddannelse de sidste 4 uger før undersøgelsen),2001
Lifelong learning (Percentage of population aged 25-64, participating in education and training in the 4 weeks prior to the survey), 2001
Note: F - Læring må finde sted på interviewtidspunktet for indgå, 1997-data for IRL.
Total, 25-6425-3435-4445-5455-64
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen
IRL: 1997Data.Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Udgifter til menneskelige ressourcer Samlede offentlige udgifter til uddannelsessektoren i procent af BNP, 1999 og 2000
Graph 13Spending on human resources (Total public expenditure on education as a percentage of GDP),1999 and 2000
Livslang læring (procentvis del af befolkningen mellem 25 og 64 år, der deltager i uddannelse de sidste 4 uger før undersøgelsen), 2001 efter uddannelsesniveau, EU-15, 2001
Graph 12Lifelong learning (Percentage of population aged 25-64, participating in education and training in the4 weeks prior to the survey)by level of education, EU-15, 2001
0 0 Gymnasieniveaueller tilsvarende
0 0 Upper secondary and postsecondary, not tertiary
Lavere end gymnasieniveau
Lower secondaryor less
Kilde: Eurostat - Uddannelsesstatistik.
Source: Eurostat - Education Statistics
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen. Note: F - Læring må finde sted på interviewtidspunktet for indgå.1997-data for IRL. Note: UK - GCSE "O-levels" er inkluderetunder gymnasieniveau eller tilsvarende (ISCED 3)
Notes: F - training must occur at the time of the interview for it to be counted IRL 1997 data.
I 2001 skønnede man, at 168 mio. personer var i beskæftigelse i EU, hvilket var en stigning på over 12 mio. siden 1996.
In 2001, an estimated 168 million people were in employment in the Union, a rise of more than 12 million since 1996.
Det svarer tilen stigning i beskæftigelsen på ca. 1,5 % om året.
This represents annual employment volume growth of around 1.5% per annum.
I 2001 steg beskæftigelsen med 1,2 %.
In 2001, employment increased by 1.2%.
Beskæftigelsessatsen for befolkningen mellem 15-64 år var på 64 % i 2001.
The employmentrate for the population aged 15-64 stood at 64% in 2001.
Beskæftigelsessats, 15-64-årige
Employment rate, 15-64 years
Samlet beskæftigelse 2001 (mio.)Samlet beskæftigelse 2000 (mio.)Samlet beskæftigelse 1996 (mio.)2001/1996 (gennemsnitlig årlig stigning i beskæftigelsen i %)2001/2000 (årlig stigning i beskæftigelsen i %)
Total employment 2001 (millions)167.9Total employment 2000 (millions)165.8Total employment 1996 (millions)156.12001/1996 (% aver. annual empl. growth)1.52001/2000 (% annual empl. growth)1.2
Kilde: Eurostats kvartalsvise arbejdsstyrkedata (QLFD)
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD).
Beskæftigelsessats (15-64-årige), 2001
Graph 14Employment rates (15-64 years), 2001
Gennemsnitlig årlig stigning i beskæftigelsen1996-2001
Graph 15Average annual employment growth, 1996-2001
Selvom beskæftigelsessatsen i de seneste fire år for 55-64-årige mænd steg med 1,5 % til 48,7 % i 2001, er den stadigvæk lavere endtallet for 1991 (51,2 %).
Although in the past four years, the EU employment rate of 55-64 year-old men rose by 1.5 percentage points to stand at 48.7% in2001, it is still below the 1991 rate (51.2%).
Derimod steg beskæftigelsessatsen blandt kvinderne støt til 29 % i 2001.
In contrast, the comparable female rate increased steadily to reach 29% in 2001.
Sammenlagt var 38,6 % af de 55-64-årige i beskæftigelse i 2001.
Overall,38.6% of the population aged 55-64 were in employment in 2001.
I 2001 forlod mænd arbejdsmarkedet gennemsnitligt i en alder af 60,5 år, mens kvinder forlodarbejdsmarkedet ca. 1,5 år tidligere. Den generelle pensionsalder var på 60 år.
In 2001, men exit the labour force on average at the age of 60.5while women did so about 1.5 year earlier.
EU-15BDKDELEFIRLILNLAPGennemsnitsalder ved pensionering (gennemsnitlig alder ved pensionering vægtet med sandsynligheden for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet),2001
EU-15BDKDELEFIRLILNLEmployment rate of older workers (employed person aged 55-64 as a share of the total population of the same age group),2001
Gennemsnitsalder ved pensionering (gennemsnitlig alder ved pensionering vægtet med sandsynligheden for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet), 2001
Effective average exit age(average exit age, weighted by the probability of withdrawal from the labour market), 2001
Erhvervsfrekvens fordelt på alder og køn, EU-15, 2001
Graph 17Employment rates of older (aged 55-64) workers, 2001
Ældre arbejdstageres beskæftigelsessats, 2001
Graph 16Employment rates by age-group and sex, EU-15, 2001
Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen (LFS)
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Kilde: Eurostats kvartalsvise arbejdsstyrkedata (QLFD)
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
I 2001 faldt antallet af arbejdsløse i EU til 12,8 mio. Det udgør 7,4 % af arbejdsstyrken. Det er det laveste tal siden 1992.
In 2001, the total number of unemployed in the European Union dropped to 12.8 million.
Fra 2000 til2001 registrerede Spanien, Frankrig, Finland og Sverige det største fald i deres arbejds-løshedstal, men Spanien har fortsat denhøjeste arbejdsløshed (10,6 %), lige over Grækenland (10,5 %).
Between 2000 and 2001, Spain, France, Finland and Sweden recorded the largest fall in their unemployment rate although Spain continues to have the highest figure (10.6%), slightly above Greece (10.5%).
Arbejdsløsheden faldt i samtlige EU-lande undtagen Portugal, hvorden forblev uændret nede på 4,1 %.
It decreased in all Member States, except in Portugal where it remained at a low 4.1%.
Arbejdsløshedssatsen(samlede arbejdsløse som en del af den aktive befolkning. Harmoniserede serier.)
Unemployment rate (total unemployed individuals as a share of total active population. Harmonised series)
2001 - i alt2001 - mænd2001 - kvinder2000 - i alt1994 - i alt
2001 Total2001 Men2001 Women2000 Total1994 Total
Arbejdsløshed (1000'), 2001
Unemployment, 2001(1000)
Kilde: Eurostat - Arbejdsløshedssatser (ILO-definition)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILOdefiniton).
Arbejdsløshed fordelt på køn, 2001
Graph 18Unemployment rates by sex, 2001
Arbejdsløshedssatser fordelt på køn, EU-15, 1993-2001
Graph 19Trend in the unemployment rate by sex, EU-15, 1993-2001
Kilde: Eurostat - Arbejdsløshedssatsenr (ILO-definition)
Source:Eurostat - Unemployment rates (ILOdefinition).
Kilde: Eurostat - Arbejdsløshedssatser (ILO-definition)
Source:Eurostat - Unemployment rates (ILOdefinition).
I EU som helhed var 7,3 % af de unge (15-24 år) arbejdsløse i 2001.
EU-wide, 7.3% of young people (aged 15-24) were unemployed in 2001.
Arbejdsløsheden (i procent af arbejdsstyrken) blandt de ungevar 14,7 %.
The unemployment rate (as a percentage of the labourforce) among young people was 14.7%.
Forskellene mellem disse to procentsatser varierer betydeligt mellem landene og kan delvis forklares af den omstændighed, at et stort antal i denne aldersgruppe er under uddannelse.
The differences between these two percentages vary significantly between countries, andmay, in part be explained by the fact that a significant number of people in this age group remain in education.
Ungdomsarbejdsløsheden mellem 2000 og 2001 har ikke fulgt dengenerelle faldende tendens i arbejdsløsheden, idet den steg i fem medlemsstater.
Youth unemployment/population ratio between 2000 and 2001 has not followed the overall, declining trend in unemployment: in five Member States it increased, in five remained the same, and in five decreased.
Ungdomsarbejdsløshed i forhold til den samlede befolkning20017,35,85,920007,66,15,0199410,48,27,0Kilde: Eurostats kvartalsvise arbejdsstyrkedata
Youth unemployment/population ratio20017.35.820007.66.1199410.48.2Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Ungdomsarbejdsløshedssats2001 - i alt2001 - mænd2001 - kvinder2000 - i alt1994 - i alt
Youth unemployment rate2001 total2001 male2001 female2000 total1994 total
Kilde: Eurostat - Arbejdsløshedssatser (ILO-definition)
Source: Eurostat - Unemployment Rates (ILOdefinition).
Ungdomsarbejdsløshed i forhold til den samlede befolkning (15-24-årige), 2001
Graph 20Youth unemployment/population ratio (15-24 years), 2001
Ungdomsarbejdsløshedssats (15-24-årige) fordelt på køn, 2001
Graph 21Youth unemployment rates (15-24 years) by sex, 2001
3,3 % af arbejdsstyrken i EU-15 var langtidsledige i 2001.
Put another way, 44% of unemployed people werejobless for at least one year.
Sagt på anden måde havde 44 % af de arbejdsløse ikke haft job i mindst et år.Langtidsledigheden er faldet i de senere år, men er stadig på mindst 5 % i Grækenland, Spanien og Italien.
The long-term unemployment rate has fallen in recent years but remains 5% and over in Greece, Spain and Italy.
6,9 % af de unge mellem 15og 24 år havde været arbejdsløse i mindst seks måneder (som procentdel af arbejdsstyrken).
For young people between 15 and 24 years old, 6.9% (as a percentage of the labour force) were unemployed for at least six months.
Langtidsledighedssats EU 15BDKDELEFIRLI(samlet langtidsledighed (over 12 måneder) som en procentdel af den samlede aktive befolkning - harmoniserede serier)2001 - i alt3,23,30,93,95,45,12,91,35,92001 - mænd2,8: 0,8: 3,23,0: 1,64,52001 - kvinder3,9: 1,0: 8,78,1: 0,88,0
Long-term unemployment rate EU 15BDKDELEFIRL(Total long-term unemployed (over 12 months) as a percentage of total active population - harmonised series.)2001 - total3.23.30.93.95.45.12.91.32001 - males2.8: 0.8: 3.23.0: 1.62001 -females3.9: 1.0: 8.78.1: 0.8
20003,73,819945,25,6Kilde: Eurostats kvartalsvise arbejdsstyrkedata (QLFD)
20003.73.819945.25.6Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Langtidsledige (et år eller mere) i procent af samtlige arbejdsløse 2001 43,8 49,5 21,0 50,2 51,5 47,9 33,7 2000 47,0 55,1 22,8 51,2 54,9 52,4 40,1 1994 49,7 56,8 37,7 46,4 49,1 65,1 40,1 Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen (LFS), Eurostats kvartalsvise arbejdsstyrkedata (QLFD)
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed 2001 43.8 49.5 21.0 50.2 51.5 47.9 33.7 2000 47.0 55.1 22.8 51.2 54.9 52.4 40.1 1994 49.7 56.8 37.7 46.4 49.1 65.1 40.1 Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Langtidsledighed blandt unge (6 måneder eller mere)20016,9: 20007,77,8199413,112,8Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen (LFS)
Youth long-term unemployment rate (6 months or more)20016.9: 1.120007.77.80.5199413.112.83.4Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Ungdomsarbejdsløshedssats (6 måneder eller mere) i procent af samtlige unge arbejdsløse200147,3: 12,6: 63,548,2: 200048,544,77,644,068,749,142,6Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen (LFS)
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total number of young unemployed persons200147.3: 12.6: 63.548.2: : 74.3: 200048.544.77.644.068.749.142.67.472.427.3Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Arbejdsløshed efter varighed, 2001
Graph 22Unemployment rates by duration, 2001
Ungdomsarbejdsløshed efter varighed, 2001
Graph 23Youth unemployment rates by duration, 2001
Udgifter og indtægter i forbindelse med social sikring
Social protection expenditure and receipts
I 2000 faldt udgifterne til social sikring i reelle tal i EU. De udgør 27,3 % af BNP, et tal, der er faldet med næsten et procentpoint siden 1996.
In 2000, social protection expenditure in the European Union dropped back in real terms and amounted to 27.3% of GDP, down by nearly a wholepercentage point compared with 1996.
Derer betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, idet forholdet mellem udgifter pr. indbygger i KKS var på 2,5 mellem det land med de største ogdet land med de mindste udgifter.
There are considerable differences between Member States : in terms of per-capita PPSs the ratio of theexpenditure between the countries that spent most and least within EU-15 in 2000 was thus 2.5.
Systemet til finansiering af den sociale sikring indeholder forskelle, alt efter hvilket land der er tale om, hvorvidt der er tale om sociale bidrag eller om offentlige bidrag.
Different countries have markedly different systems for financing social protection, depending on whether they favour social security contributions or general government contribution.
Kilde: Eurostat - Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Social Sikring (ESSPROS)
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Udgifter til social sikring pr. indbygger, 2000
Graph 25Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU-15, 2000
Indtægter vedrørende socialsikring efter type iprocent af de samlede indtægter, EU-15, 2000
Graph 24Expenditure on social protection per head of population, 2000
Andre indtægter3,5%
Other receipts3.5%
Statens almindelige bidrag 35,8%
General Government contributions 35.8%
I 2000 gik størstedelen af medlemsstaternes sociale ydelser til alderdoms- og efterladtepensioner.
In most Member States in 2000, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
Det var især tilfældet i Italien (63,4% af alle ydelserne mod et gennemsnit i Europa på 46,4 %).
This was especially true of Italy (63.4% of total benefits against the EU average of 46.4%).