natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I industrien er der allerede sket forbedringer ienergieffektiviteten.Med økonomiske incitamenter mådet endvidere forventes,at industrien vil gøre enyderligere mærkbar indsats for at forbedre deprocesser og maskiner,den anvender (elmotorer,kompressorer osv.).Den europæiske og nationalelovgivning påvirker industriens energiforbrug,og i densammenhæng må industrien selv tage de nødvendigeskridt til at overholde det loft for drivhusgasemissioner,der er fastsat i de nationale tildelingsplaner ioverensstemmelse med emissionshandelsdirektivet.Det er i denne forbindelse,at energieffektivitet er etuundværligt værktøj.Herudover er Kommissionen ifærd med at forberede et generelt BREF (BAT- referencedokument) (21) om energieffektivitet itilknytning til IPPC-direktivet (22).Oplysningerne heri kan bruges til at udvikle bedste praksis forenergisystemer,som anvendes i en lang rækkeindustriprocesser (motorsystemer,pumpesystemer,energieffektivitetsløsninger osv.).
Industry has already moved in the direction of energyefficiency.Furthermore,driven by economic incentives,it is to be expected that industry will make additionalsignificant improvements in its processes and themachines it uses (electric motors,compressors,etc.)European and national legislation impacts on theenergy consumption of industry,and in thatconnection industry itself must take the necessarymeasures to fulfil the cap on greenhouse gas emissionsimposed by the national allocation plans as foreseen inthe emissions trading directive.It is in this respect thatenergy efficiency is a necessary tool.In addition,the Commission is currently preparing a general BREF (21)on energy efficiency in the context of the IPPCdirective (22) that will provide information which canbe used for developing best practice for energysystems that are used in a large number of industrialprocesses (motor systems,pump systems,approachesto energy efficiency,etc.).
Der er allerede indgået mange frivillige aftaler i diverseindustrisektorer (bl.a.i papirindustrien,gartnerisektoren og den kemiske industri).Sådanne frivilligeaftaler med industrien tjener til at styrke energieffektivitetsforanstaltningerne.Som eksempler kannævnes:
A large number of voluntary agreements in industrialsectors have already been taken (for instance in thepaper industry,the horticultural sector and thechemical industry).Such voluntary agreements byindustry reinforce energyefficiency measures.Amongthese examples,one can quote:
I modelberegninger,der er foretaget som led i Saveprojektet »White and Green«,konkluderes det,at dermed dette system i den tertiære sektor og i servicesektoren kan opnås besparelser på 15 % udenomkostninger,og at der kan spares op til 35 %,hvis deeksterne omkostninger,f.eks.miljøbelastningen,medregnes.Kommissionen gør for tiden forberedelsertil eventuel indførelse af en EU-dækkende ordningmed hvide attester,således at energieffektivitet kangøres til genstand for virkelig handel mellemmedlemsstaterne.Der ventes at blive udviklet etmålesystem til dette formål i forbindelse med Kommissionens nuværende direktivforslag omenergieffektivitet i slutanvendelserne og omenergitjenester.
Modelling work carried out under the‘White and Green’SAVE project has concluded that by theintroduction of this system in the tertiary and servicessector,savings of 15 % can be obtained at zero cost,and that when‘externalities’such as the environmentalconsequences are taken into account this savingpotential would go up to 35 %.The Commission iscurrently preparing for the possible creation of an EU-wide scheme for white certificates,in order to allowreal trade in energy efficiency between Member States.A measurement system for this purpose is expected tobe developed under the current Commission proposalfor a directive on energy enduse and energy services.
Det Forenede Kongerige:»Energy Efficiency Commitment« (2002-2005) forpligter el- oggasleverandørerne til at nå nærmere bestemte målfor anvendelse af energieffektive løsninger ihusholdninger.Dette program har vist sig at føre tilyderst omkostningseffektive nedskæringer ienergiforbruget og er blevet forlænget fra 20052008.
United Kingdom:the‘Energy-efficiency commitment’(2002–05) obliges electricity and gas suppliers toachieve targets for installing energy-efficiencymeasures in households.This programme has provento be extremely costeffective in reducing energyconsumption and has been extended from 2005 to2008.
Nederlandene:Takket være landets tradition forfrivillige aftaler med industrien er Nederlandeneblevet en de mest energieffektive økonomier iverden.I juli 1999 undertegnede den nederlandskeregering en benchmarking-aftale om energieffektivitet med industrien (23).Til gengæld for ettilsagn fra industriens side om at nå den absoluttetop,hvad energieffektivitet angår inden 2012,gikregeringen med til at afstå fra at indføre yderligerenationale energieffektivitetsforanstaltninger.Denførste granskning af de foranstaltninger,dissevirksomheder har truffet og planlagt,viser,at de vilspare 82 000 TJ i 2012 (2 mio.toe) og derved undgå emissioner på omkring 5,7 mio.ton CO
The Netherlands:thanks to the tradition of voluntaryagreements with industry,the Netherlands hasbecome one of the best performing economies inthe world in terms of energy efficiency.In July 1999,the Dutch government signed a benchmarkingagreement on energy efficiency with industry (23).In return for a commitment by industry to reach theabsolute top in energy efficiency by 2012,thegovernment agreed to refrain from imposingadditional national energyefficiency measures.Thefirst review of measures taken and planned by thesecompanies indicated that they will save 82 000 TJ in2012 (2 Mtoe),thus avoiding emissions of around
(23)De virksomheder,der har undertegnet aftalen,tegner sig forca.90 % af industriens energiefterspørgsel.
(23)Companies representing around 90% of industrial energydemand have signed up to the agreement.
Herudover vil to frivillige miljøprogrammer i EF-regi –ordningen for tildeling af et EF-miljømærke (24) ogordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (25)– også kunne bidrage til bedre energieffektivitet.Miljømærket kan tildeles forbrugerprodukter,deropfylder en række miljøkriterier under hensyntagen tilproduktets livscyklus »fra vugge til grav«.Kriterierneomfatter også energieffektivitetskrav,bl.a.forturistindkvarteringsstrukturer og campingpladser.
In addition,two voluntary environmental programmes,the Community eco-label award scheme (24) and the Community eco-management and audit scheme(EMAS) (25) could also contribute to enhanced energyefficiency.The eco-label can be awarded to consumerproducts under the condition that they comply with aset of environmental performance criteria,consideringthe whole life cycle of the product.Energy-efficiencyrequirements are part of these criteria,in particularconcerning product groups such as touristaccommodation and campsites.
informationssystemer til brug for vejbrugerne og tilstøtte for førerne.Inden for luftfarten vil systemetkunne bruges på forskellige stadier af flyvningen.Søfarten kan både anvende systemet på det åbne havog ved kystfart.Satellitnavigationssystemet vil såledesbidrage til udvikling af bæredygtig transport takketvære en mere effektiv trafikafvikling inden forvejtransport,luftfart,søfart og banetransport.Hervedflyttes grænserne for mætning af trafikinfrastrukturen,hvilket vil føre til,at de enorme omkostninger vedtrafikoverbelastning reduceres,og samtidig bidrage tilat mindske energiforbruget og forbedremiljøbeskyttelsen.
assist at different stages of the flight.In the maritimefield,it will be used on the high seas as well as forcoastal navigation.The development of the satellitenavigation system will thus also help development ofsustainable transport,thanks to traffic flowoptimisation in road transport,aviation,maritime andrail transport.By pushing back the limits ofinfrastructure saturation,it will diminish the exorbitantcosts of congestion and will help to reduce energyconsumption and underpin better protection of theenvironment.
Under EMAS-ordningen skal de deltagendeorganisationer binde sig til at foretage stadigeforbedringer i deres miljøpræstationer.I disseforbedringer indgår også energieffektivitet,som skalkontrolleres i forbindelse med den miljøkortlægningog miljøredegørelse,der skal gennemføres underordningen.
Under EMAS,organisations must engage in thecontinuous improvement of their environmentalperformance.Here too,energy efficiency is part of thisimprovement and has to be addressed in theenvironmental review and the environmentalstatements to be performed under the scheme.
Fremme af intermodalitet er et andet tiltag,som kanføre til betydelige energibesparelser.Alternativer tilvejtransport støttes allerede gennem forskelligeforanstaltninger,herunder et fællesskabsprogram –Marco Polo – hvis sigte er at fremme alternativeløsninger:banetransport,hav- og indlandsskibsfart vedkorte afstande.I juli 2004 foreslog Kommissionen etbudget på 740 mio.EUR til dette program som led i definansielle overslag for 2007-2013.Programmet harallerede ydet støtte til et antal industriprojekter,bl.a.»Kombiverkehr«-projektet:multimodal tog-færge-forbindelse mellem Italien og Sverige,»Lokomotion«:intermodale jernbaneforbindelser mellem Tyskland og Italien,drevet af private baneselskaber,»Oy Langh Ship«:intermodal transportforbindelse (sø-,bane- ogflodtransport) mellem Finland og Centraleuropa.
The promotion of intermodality is another measurethat will contribute to substantial energy-savings.Alternatives to road transport have already beenencouraged by a number of measures,notably thecreation of a Community programme – MARCO POLO –dedicated to stimulation of alternative solutions:rail,inland and maritime navigation for short distances.The Commission proposed a budget of EUR 740 million forthis programme in July 2004 under the financialperspectives for 2007–13.Numerous industrial projectshave already benefited from its programme:the‘Kombiverkehr’project which served to introduce amultimodal train-ferry service between Italy and Sweden,‘Lokomotiv’,which has linked Germany and Italy by intermodal rail services run by private railcompanies,‘Oy Langh Ship’,which introduced anintermodal service combining maritime,rail and rivertransport between Finland and central Europe,etc.
4.3.UDVIKLING AF ET MARKED FOR MILJØRENE BILER
4.3.DEVELOPING A MARKET FOR CLEAN VEHICLES
Der er lanceret en ambitiøs plan for reorganisering afdet europæiske luftrum som led i initiativet »det fællesluftrum«.Ifølge planen skal der bl.a.udvikles et fælles Europa-dækkende system for lufttrafikkontrol.Detteprojekt,som skal munde ud i et stort industri-initiativunder betegnelsen »Sesame«,vil medføre betydeligebesparelser (6-12 %) i forbruget af flybrændstof aleneved at mindske lufttrafikbelastningen omkring Europaslufthavne.
An ambitious plan to reorganise European airspacewas launched under the‘Single Sky’initiative.Inparticular,it provides for the development of a single Europe-wide system for air-traffic control.This project,which will give rise to a large industrial initiative to beknown as‘SESAME’,will lead to substantial savings(around 6 to 12 %) of kerosene aviation fuel,simply byreducing air congestion around Europe’s airports.
Fællesskabets forskningsprogrammer har investeretstore beløb i udvikling af elbiler,i afprøvning afalternative drivmidler,f.eks.naturgas,samt i merelangsigtede teknologiprojekter,bl.a.brændselsceller ogbrint.Det 7.rammeprogram for forskning og udviklingvil fortsat yde støtte på dette område.
Community research programmes have invested largebudgets in the development of electric vehicles,intesting those running on alternative fuels such asnatural gas,as well as in advancing longer-termprospects for technologies such as fuel cells andhydrogen.The seventh framework programme forresearch and development will continue such support.
Af de løsninger,der drøftes i CARS 21-gruppen,kannævnes: afgiftsfritagelse for rene biler
Possible options that are being discussed,amongstothers,in the context of CARS 21 are de-taxing clean vehicles;
• • forpligte myndighederne til at afsætte en del af deresbilanskaffelsesbudget til indkøb af rene biler (seovenfor)
• • as mentioned above,placing an obligation on publicadministrations to spend a part of their vehiclepurchasing budget on clean vehicles;
Intelligente transportsystemer er under udvikling,f.eks.navigationssystemer,afgiftsbetaling vedoverbelastning af trafiknettet og kooperativeførerstøttesystemer (cooperative driver assistance),somkan øge sikkerheden og energieffektiviteten ogforbedre bilisternes adfærd.Ikke mindst vil udnyttelsenaf satellitnavigationssystemet baseret på »Galileo«programmet fra og med 2008 åbne døren for en nygeneration af anvendelser og tjenester på forskelligeområder.Dette satellitbaserede radionavigationssystem vil især komme transportsektoren til gode.Satellitnavigationssystemet vil give bilerne adgang tilpålidelige og nøjagtige positionsbestemmelsessystemer og vil give mulighed for,at der kan udvikles
Intelligent transport systems such as navigationsystems,congestion charging and cooperative driverassistance are being developed which can increase thesafety and energy efficiency and driving behaviour.Notably,the exploitation of the satellite navigationsystem following the programme‘GALILEO’by 2008will open the door to a new generation of applicationsand services in various fields.Transport will be the userpar excellence of this radio navigation system bysatellite.The satellite navigation system will offerreliable and precise positioning systems for cars andwill enable information systems to be developed forroad users and assistance to drivers.In aviation,it will cities to introduce restricted access to central areasfor polluting and high fuel-consuming vehicles,eitherby tolls or actual prohibition;
Friktionen mellem dæk og vejoverflade tegner sig forop til 20 % af et køretøjs brændstofforbrug.Medkorrekt fungerende dæk kan tallet mindskes med 5 %.Salget af sådanne dæk bør derfor fremmes,ikke blot tilnye biler,men også ved udskiftning af dæk.
Such measures could prove to be more efficient thandirect aid to industry and contribute furthermore totechnological development in European industry.Thisis no small benefit in a globalising economy.
4.4.INFRASTRUKTURAFGIFTER TIL FREMME AF ADFÆRDSÆNDRINGER
4.4.CHARGING OF INFRASTRUCTURE TO INDUCECHANGES IN BEHAVIOUR
Halvdelen af brændstofferne til vejtransport bruges ibebyggede områder,på trods af at halvdelen af alleture i disse områder er på mindre end fem km.
Half of all road transport fuel is burnt in built-up areas,despite the fact that half of all journeys in such areasare less than five kilometres in length.
Også bedre kontrol med dæktrykket fører til lavereforbrug.Man har beregnet,at mellem 45 % og 70 % afkøretøjerne kører med for lavt tryk i mindst ét dæk,hvilket medfører et overforbrug på 4 % og større risikofor uheld ikke at forglemme.Så hvorfor ikke overveje atudvikle en ordning,hvor servicestationerne anspores tilat informere og bistå bilisterne med dækkontrollen?
Better pressure checks also lead to lower consumption.Estimates suggest that between 45 and 70 % ofvehicles are driven with at least one tyre below theprescribed pressure,which causes 4 % overconsumption,not to mention the increased risk ofaccidents.So why not consider developing systems toencourage service stations to better inform and assistdrivers as regards tyre checks?
Enanden mulighed vil være at indgå frivillige aftaler medindustrien om installering af dæktryksensorer påbilernes instrumentbræt.
Another option wouldbe to consider a voluntary agreement with industry toinstall tyre pressure sensors on the dashboard of cars.
Ud over den betydelige gevinst,der kan tjenes ved atanvende de rette dæk med det rette lufttryk,vil engennemsnitlig bilist nemt kunne spare 100 EUR på den årligebenzinregning ved at køre på en mere miljørigtig måde (26).
The Union has already embarked on a road-pricingpolicy for heavy goods vehicles on the trans-Europeanroad network.Future satellite location techniques,based on the satellite navigation system following theprogramme ‘GALILEO’,will make it easier to put roadcharging systems in place without causing longqueues at entry points to the charging zones.
EU har allerede truffet foranstaltninger til at indførekørselsafgifter for tunge lastvogne på det transeuropæiske vejnet.Med fremtidens satellitlokaliseringsteknikker,baseret på det satellit-navigationssystem,Galileo-programmet munder ud i,kan der nemmere indføres kørselsafgifter,uden at detskaber lange køer ved indgangen til de afgiftsbelagtezoner.
In addition to the substantial gains to be made by using theright tyres at the right pressure,an average driver can easilysave EUR 100 on the annual fuel bill by driving in a moreecological way (26).
Ifølge EF-direktivet om luftkvalitet skal de stærkestforurenede store byområder opstille planer forbekæmpelse af luftforurening.I de fleste tilfælde hardette betydet,at man enten har indført radikalbegrænsning af forurenende transport i bycentreneeller pålagt afgifter,som er afpasset efter de enkeltekøretøjers emissions- og forbrugsniveau.Ihøringsperioden efter vedtagelsen af denne grønbogvil spørgsmålet om,hvorvidt disse ordninger ernødvendige og effektive,blive taget op.
The Community directive on air quality obliges themost polluted large conurbations to draw up plans forcombating air pollution.In most cases,this has meanteither radical restriction on polluting transport in citycentres,or else charges which are sufficientlydifferentiated to take account of the emission andconsumption levels of individual vehicles.In theconsultation period following the adoption of this Green Paper,the question of the need andeffectiveness of such schemes needs to be considered.
Kommissionen vil inden længe fremlægge enmeddelelse om klimaændringer og luftfart.Den vilnavnlig fokusere på økonomiske styringsmidler (bl.a.brændstofafgifter,emissionsafgifter ogemissionshandel),som vil kunne fremmeenergieffektivitet og reduktion af drivhusgasserne idenne sektor.
The Commission plans shortly to present a communication on climate change and aviation.The communication will focus,in particular,on the use ofeconomic instruments (such as fuel taxation,emissionscharges or emissions trading) which would promoteenergy efficiency and greenhouse gas reductions inthe sector.
Erfaringerne i London efter indførelsen af»trængselsafgifter« i 2003 har vist,at benzinforbruget er dalet med 20 % og CO2-emissionerne med 19 % iden pågældende zone.Madrid har indført en ordning med hurtig gennemkørsel for busser og for biler medmindst to passagerer på en 20 km’s strækning afmotorvejen A6 ind mod byen.Kommissionen søgermed sit program for intelligent energi at udbredeanvendelsen af disse eksempler på bedste praksis.
The experience of London since introducing‘congestion charging’in 2003 has been that fuel consumption has gone down by 20 % and CO2emissions by 19 % in the charging zone.For its part,the city of Madrid has installed a system for rapid transit forbuses and cars with a minimum of two passengers ona section of 20kilometres of the A6 highway into thecity.The Commission is making an effort by means ofits intelligent energy programme to promote thesebest practices on a larger scale.
Det skal imidlertid bemærkes,at udvekslingen afbedste praksis er ret begrænset.Det bør undersøges,om sådanne eksempler på bedste praksis kan findeudbredelse i hele EU,og hvordan det i så fald kan ladesig gøre.
However,it should be noted that the exchange of bestpractices is rather limited.One could question if andhow such good examples of best practices can begeneralised and expanded throughout the EU.
Der er i hele EU et enormt potentiale for risikofrieinvesteringer i småskalaprojekter inden for bæredygtigenergi.Sådanne projekter er ofte nemme at føre ud ilivet,især hvis også aspekter som energiforsyningssikkerhed og miljøfordele tages i betragtning.Menprojekter af denne art vil ikke blive finansieret udensærlige »støttefunktioner« – især ikke i Europas mindstudviklede egne.Til afhjælpning heraf vil der f.eks.kunne udvikles finansieringsinstrumenter i lighed medde clearinghouse-faciliteter,der anvendes i andresektorer.De vil kunne omfatte projektforberedelsesfaciliteter og risikostyringsfonde.
There is a huge‘win-win’potential for investments insmall-scale sustainable energy projects throughout Europe.They will often be highly feasible,especiallywhen including the aspects of energy security andenvironmental benefits.But financing of such projects,especially in the less developed regions of Europe,needs ‘facilitation’to happen.Financial instrumentscould be devised along the lines of the clearinghousefacilities used in other sectors.These would includeproject preparation facilities and risk managementfunds.
Men da det ofte vil dreje sig om mindre og spredteprojekter,vil det nok være bedst at sætte ind på lokalteller regionalt plan.
But given the small scale and dispersed nature of theprojects to be funded,it would seem that action is inany event best initiated at local or regional level.
En lang række foranstaltninger kan træffes på regionaltog lokalt plan – tæt på borgerne.Energieffektivitetsforanstaltninger vil kun give optimalt udbytte,hvisindsatsen på EF-plan og nationalt plan slår igennem pålokalt plan.EU har allerede taget mange initiativer pådette område.Et eksempel er Civitas-programmet,derblev lanceret i 2000,og som har bidraget tilgennemførelsen af mobilitetsfremmende projekter i36europæiske byer.Der er også indført programmer tilstøtte for offentlige og private investeringer i rationelenergiudnyttelse (pilotaktioner,oprettelse af net aflokale instanser osv.).EU har således for nylig vedtagetet nyt program »Intelligent Energi – Europa«,somsamler alle disse foranstaltninger under ét tag ogderved styrker synergien mellem dem.
Many measures can be taken at regional and locallevels,close to the citizen.Action on energy efficiencywill only produce all its potential gains if operations tobe undertaken at Community and national levels arereflected locally.The EU has already taken numerousinitiatives in this area.An example is the CIVITASprogramme,launched in 2000,which has helped36European cities with urban mobility projects.Support programmes have also been put in place toencourage public and private investment in rationalenergy use (pilot actions,creation of local agencynetworks,etc.).Indeed the Union has recently adopteda new programme called‘Intelligent Energy – Europe’which brings all these actions under one roof thusstrengthening the synergies between them.
En hensigtsmæssig løsning kunne bestå i,at de lokaleog regionale myndigheder tager initiativet til atnedsætte en EU-arbejdsgruppe med deltagelse afinteresseparter og med inddragelse af finansieringsinstitutioner som Den Europæiske Investeringsbank ogandre kommercielle banker,regionalfonde ogrepræsentanter for medlemsstaterne.De skulle hurtigstmuligt udarbejde forslag til reorganisering af debestående finansieringsmekanismer,herundermålrettet organisering af clearinghouse-lignendeinstrumenter,revurdere investeringsmulighederne forsmåskalaprojekter for bæredygtig energi og overveje,hvordan investeringshindringerne kan overkommes,herunder energiselskabernes rolle,genvinding afbesparelser på energiregningen,prissætning osv.
It may be appropriate that local and regionalauthorities should take the lead in setting up an EUworking group with stakeholders,involving financinginstitutions like the European Investment Bank andother commercial banks,regional funds,and Member States’representatives.They could develop proposalsas soon as possible on how to rearrange existingfinancing mechanisms,including focused organisationof clearinghouse-type instruments,to review theinvestment potential in small-scale sustainable energyprojects,and consider ways to overcome barriers toinvestment,including the role of energy companies,recovery of energy bill savings,pricing,etc.