natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– – – – øget areal med permanent græsingen N-gødskning uden for vækstsæsonen20% reduktion i den tilrådede Ntilførsel til afgrøderreduceret jordbearbejdning om efteråret.
—increase of the area with permanent grassland;—no N fertilisation outside the growing season;—reduction by 20% of the advised N dosage on crops;—reduced soil tillage activities in autumn.
Til støtte for disse aktiviteter står 75 rådgivere til rådighed for landbrugerne, og der tages 55 000-890 000jordbundsprøver om efteråret i forskellig dybde (0-30, 30-60 og 60-90 cm) til kontrol med gødskningspraksis.
To support the activities, 75 advisors are present to guide the farmers, and 55,000 – 80,000 autumn soilsamples are taken on various depths (0-30, 30-60 and 60-90 cm) to control the fertilisation practices.
Den acceptable grænse for mængden af nitrat-N (restkvælstof om efteråret) i jorden er 45 kg N/ha(med en tolerance på 25 kg N/ha, for så vidt angår sanktioner).
Theacceptable limit for the amount of nitrate-N (residual N in autumn) in the soil is 45 kg N/ha (with anupper tolerance of 25 kg N/ha for penalty purposes).
Programmet betales gennem en afgift (»Wasserpfennig«) på vandforbrug.
The entire programme is paid for by a tax system (‘Wasserpfennig’) on water consumption.
De resultater, myndighederne harfremlagt, viser, at jordens nitrat-N-indhold i afvandingsområdet blev mindsket med 40-60% mellem1988-1999, afhængigt af afgrødetype (f.eks. fra 60-30 kg N/ha for hvede og fra 120-40 kg N/ha for majs),og at nitratkoncentrationen i grundvandet nu er dalende eller stabil i størstedelen af områderne.
Resultsprovided by the authorities show that the nitrate-N content in the soil of the catchment area was reducedby 40-60% between 1988 and 1999, depending on the crop type (e.g. from 60 to 30 kg N/ha under wheatand from 120 to 40 kg N/ha under maize), and that the nitrates concentration in groundwaters is nowdecreasing or stable in most of the areas.
Thessalien dækker et område på ca. 14 000 km2svarende til 11% af det græske territorium.
Thessaly occupies an area of about 14,000 km2, or 11% of the Greek territory.
Af disse 11%er 36% opdyrket.
Of this, cultivated landcovers 36%.
I de seneste tre årtier er der sket en betydelig udvidelse af de kunstvandede arealer, sideløbende med mekanisering, indførelse af nye produktive sorter og øget anvendelse af gødningsstoffer.
Irrigated land in Thessaly has increased considerably over the last three decades in parallelwith mechanisation, introduction of new productive varieties and increased application of fertilisers.
Intensiveringen af landbruget - og manglen på en ordning for rationel anvendelse af vandressourcerne - harimidlertid ført til betydelig overudnyttelse af grundvandet med en deraf følgende foruroligende sænkningi vandspejlet.
Intensification of agriculture however, in conjunction with the lack of a rational water resources management scheme, led to pronounced over-exploitation of groundwater resulting in alarming water levels.
Samtidig hermed har anvendelsen af kvælstofgødning resulteret i forringelse af grundvandetog eutrofiering af Pinios-flodens udløb.
Inparallel, nitrogen fertilisers have caused groundwater deterioration and eutrophication in the River Piniosdelta.
Der er vedtaget en handlingsplan, som bl.a. sigter mod en reduktion i anvendelsen af kvælstofgødning.
An Action Plan has been adopted, including a reduction of nitrogen fertiliser application.
Dette kan realiseres med forskellige foranstaltninger, bl.a.:
This reduction can be achieved through a set of measures including:
– – – mere effektiv kvælstofudnyttelseindførelse af nye kunstvandingsmetoderdyrkning af hensigtsmæssige afgrødesorter.
—better effectiveness of N use;—the introduction of new irrigation techniques;—the cultivation of suitable crop varieties.
Landbrugerne
Page 32
Man har skønnet, at der er tale om enreduktion i anvendelsen af N-gødning på ca. 10 kton i pilotområdet i Thessalien (f.eks. -30% for bomuld,fra 140 til 100 kg N/ha, eller -25% for tomater, fra 270 til 200 kg N/ha).
It was estimated that areduction of the applied N fertilisers of about 10 kton for the pilot area of Thessaly(e.g. – 30% for cotton,from 140 to 100 kg N/ha, or –25 % for tomatoes, from 270 to 200 kg N/ha) has occurred.
En foreløbig vurdering af handlingsprogrammernes økonomi
A preliminary assessment of the economics of Action Programmes
Det hævdes ofte, at gennemførelsen af handlingsprogrammerne kan ventes at få indflydelse på en langrække økonomiske indikatorer på bedriftsplan og regionalt plan. Bedre landbrugspraksis kan ventes atmedføre ændringer i de direkte omkostninger, i den bedriftsforvaltningen og bedriftsforholdene ellerændringer i afgrødeudbytte eller bruttoudbytte.
It is frequently argued that the implementation of Action Programmes is likely to have an impact on awide range of farm-level and regional economic indicators.
På regionalt plan kan sådanne ændringer, hvis deindtræffer samtidig for et stort antal bedrifter, medføre indirekte konsekvenser for erhvervssektorer, der hartilknytning til landbruget (f.eks. leverandører af landbrugsmaskiner og af rå- og hjælpestoffer til landbruget).
At the aggregate regional levels, such changes, if taking placesimultaneously for a large number of farms, could lead to indirect impacts on economic sectors linked toagriculture (e.g. providers of specific machinery or of input).
Uheldigvis er litteraturen sparsom om de økonomiske aspekter ved de forskellige metoder til opfyldelse afhandlingsprogrammerne.
Unfortunately, the literature on the economics of practices for complying with Action Programme measures is very scarce.
Endvidere er oplysningerne i mange rapporter eller analyser kun sjældenttilstrækkelige som grundlag for en holdbar økonomiske analyser og sammenlignende undersøgelser. I dettekapitel fremlægges derfor kun en række forenklede eksempler, der kan illustrere de økonomiske aspekterved gennemførelsen af handlingsprogrammerne.
Also, the information provided in many reports or analyses is rarely complete for arobust economic analysis and sufficiently varying from one report to the other to make any comparisonhazardous.
Vurdering af de direkte omkostninger ved foranstaltningerne
Assessing the direct costs of measures
De foreliggende EU-omkostningsundersøgelser viser, at omkostningerne ved foranstaltningerne i handlingsprogrammerne kan variere betydeligt alt efter medlemsstat og foranstaltningernes art. Man kan imidlertid som et foreløbigt omtrentligt skøn regne med 50-150 pr. ha pr. år, omend dette skøn er megetufuldstændigt. Eksempler på omkostninger fra litteraturen:
A review of existing EU cost-studies showed that the costs of measures in action programmes can varywidely among Member States and type of measures. However, the review shows that the range 50 to 150per hectare per year can be used only as a first rough though very incomplete estimate.
Afgrøde- og arealforvaltning
Crop and land management
Der foreligger oplysninger om omkostningerne ved de ovenfor nævnte franske projekter.
Specific cost information is provided for the French projects presented above.
En effektiv foranstaltning til at reducere nitrattabet består i at udvide arealet med fangafgrøder om vinteren, da disseoptager jordbundens restkvælstof. De samlede omkostninger ved denne praksis (jordbearbejdning, såning,udsæd) er anslået til 125 pr. ha pr. år).
Increasing the area of catchcrops in winter is an effective measure for reducing nitrate losses as the crop takes up residual soil nitrogen.Total costs of such practices (soil tillage, seeding, seeds) have been estimated at 125 per hectare per year.
En anden arealforvaltningsforanstaltning er anvendelsen af stødpudebræmmer, som kan reducere kvælstoftabet via afstrømning og forhindre direkte udvaskning af gødningsstofferne til vandløb.
The presence of buffer strips is also a land management measure that will reduce nitrogen losses throughrunoff and that will prevent direct fertiliser applications into watercourses.
Omkostningerneved en bræmme på 5 m bredde er en anelse større end omkostningerne til vinterafgrøder (200 pr. ha pr.år).
Associated costs for a 5 meterwide buffer strip are slightly higher than implementing winter crops (200 per hectare per year).
Opbevaring af naturgødning
Manure storage
Yderligere udendørs opbevaringskapacitet til gødning kan indebære betydelige omkostninger.
The costs of additional outdoor storage capacity for manure can be significant.
Det er imidlertid klart, at omkostningerne ved gødningsopbevaring hurtigt daler medstigende opbevaringsvolumen og -kapacitet.
However, it is clear that the unit costs of manure storage rapidly decrease with increasing storagevolume and capacity.
Overgang fra mineralsk til organisk kvælstofgødning
Shifting N-input from mineral to organic fertilisers
Ved foranstaltningerne, der tager sigte på at erstatte kvælstoftilførslen fra mineralske gødningsstoffer meden tilsvarende mængde kvælstof fra organiske gødningsstoffer, skyldes de omkostningsforskelle, der omtalesi litteraturen, hovedsagelig forskelle i omkostningerne til gødningstransport.
In cases where measures aim at replacing the N input from mineral fertilisers by an equivalent amount of N from organic fertilisers, differences in costs reported in the literature result mainly from differences inthe manure transportation costs.
En undersøgelse i UK(MAFG 1988) viste f.eks., at de årlige omkostninger ved gødningstransport spænder fra 25 til 200 pr.ha pr. år for henholdsvis en malkekvægsbedrift og en svine/fjerkræbedrift.
A study undertaken in the United Kingdom (MAFF, 1988), for example,showed that the annual cost for manure transport ranged from 25 to 200 per hectare per year for dairyand a pig/poultry farms, respectively.
Den vigtigste årsag til de laveomkostninger for malkekvægsbedrifter var disses større jordtilliggender.
The main reason for the low costs for dairy farms was that thesefarms have more land available.
Gennemførelse af jordbundsanalyser med henblik på optimal Ntilførsel i forhold tilafgrødens behov
Undertaking soil analysis for optimising N-input to crop needs
Jordbundsanalyser viser lovende resultater som udgangspunkt for mindskelse af N-tabet.
Soil analyses are a promising way of reducing N losses.
Gødskningbaseret på jordbundsanalyser vinder stadig større interesse i et voksende antal medlemsstater.
Fertilisation based on soil analyses is gaininginterest in a growing number of Member States
Tabellen indeholder også oplysninger om det økonomiske ligevægtspunkt, dvs. det niveau for besparet Ntilførsel, hvor omkostningerne ved jordbundsanalyse fuldt ud opvejes af nedgangen i gødskningsomkostningerne (forudsat at der ikke er tale om høstudbyttetab).
Table VI illustrates the cost2of soil analysis for 3 Member States, France, the Netherlands and Germany.Soil is sampled at three depths (0-30, 30-60, 60-90 cm) in France and Germany and at one depth in the
Analysehyppighed
Frequency of soil analysis
Ligevægtspunkt
Number ofsoil analysis per year
Undersøgtareal(i ha)
Area considered (in hectare)
(i kg pr. ha pr. år) (2)
Break even point (in kg per hectareper year) (2)
Hvert 5. år
Every 5 years
1) På grundlag af en besparelse på 0,5 pr. kg reduceret N2)Henholdsvis med og uden omkostninger til gødskningsrådgivning.
The table also contains information about the economic break-even point, i.e. the level of saved N-inputwhere the costs of the soil analyses are fully compensated by a reduction in fertilisation costs (providing noyield loss takes place).
Oplysningerne for Nederlandene kommer fradet nederlandske »Nutrient Management Institute« (NMI).
The informaztion for the Netherlands has been provided by the Dutch Nutrient Management Institute (NMI).
For Tysklands vedkommende kommer oplysningerne fra Baden-Würtemberg-rapporten.
Data for Germany are takenfrom the Baden-Wurtenberg Bundesland report.
Konsekvenserne for afgrødeudbytte
Impact on crop yields
I mange områder og regioner af EU forekommer det stadig, at N-tilførslen er betydeligt større (dobbelt såstor) end afgrødens kvælstofbehov.
Situations with N-applications significantly higher (double) than crop requirements are still found inmany areas and regions of the European Union.
I disse tilfælde kan en reduktion i den samlede Ntilførsel ikke ventesat føre til væsentligt udbyttetab. Hverken litteraturen eller rapporterne omtaler tilfælde med betydeligtudbyttefald som følge af reduktion i N-tilførslen.
Under such situations, a reduction in the total N-appli-cations is unlikely to lead to any significant yield loss.
Mange rapporter nævner tværtimod tilfælde med reduceret tilførsel uden udbyttefald som følge af de positive virkninger af bedre praksis (f.eks. større antalgødningsudbringninger). Dette gør det klart, at der er behov for at opstille et sæt stramme og konsekventeanbefalinger vedrørende balanceret gødskning, der tager hensyn til de særlige forhold i den pågældendezone (jordbundsforhold, jordtype, hældning, klimaforhold), arealanvendelse og landbrugsmetoder(herunder vekseldriftsystemer og kunstvanding).
In fact, many reports mentionreductions in inputs without any yield reduction because of the positive impact of improved practices (e.g.increasing the number of fertiliser applications).The above underlines the need for development ofrigorous and coherent recommendations for a balanced fertilisation, which take into account the specificconditions of the zone concerned (soil conditions, soil type and slope, climatic conditions), the land useand agricultural practices, including crop rotation systems and irrigation.
En sådan gødskning bør være baseret på en balance mellem afgrødernes forudseelige kvælstofbehov ogkvælstofforsyningen til afgrøderne fra:
This fertilisation should be based on a balance between the foreseeable nitrogen requirements of the cropsand the nitrogen supply to the crops from:
– jorden selv (dvs. den mængde kvælstof, der er til stede i jorden på det tidspunkt, hvor afgrødenbegynder at bruge den, og forsyningen via nettomineraliseringen af reserverne af organisk kvælstof ijorden)
—the soil itself, i.e. the amount of nitrogen present in the soil at the moment when the crop starts to useit, and the supply through the net mineralisation of the reserves of organic nitrogen in the soil;
– både organisk og kemisk gødskning, plus atmosfærisk deposition og biologisk fiksering af kvælstof.
—both organic and chemical fertilisation, plus N atmospheric deposition and biologic fixation.
Desuden er det afgørende, at der iværksættes uddannelses- og rådgivningsstiltag, for at disse anbefalinger,samt kodekser for god gødskningspraksis, kan vinde almen udbredelse blandt landbrugerne.
Moreover, development of training and extension services appears essential for a wide adoption of theserecommendations, as well as of codes of good fertilisation practice, by farmers.
Der er påfaldende, at de mange former for gødskning, der er registreret i EU, ledsages af en lang rækkeformelle anbefalinger, som ikke altid synes at bygge på forskelle i afgrødesorter eller -udbytte og klimatiske,jordbundsbetingede og hydrologiske forhold. Del VII viser den anbefalede Ntilførsel pr. kg høstetbiomasse i de nordlige medlemsstater.
It is striking to note that the large range of effective fertiliser applications recorded within the European Union is accompanied by a large range of formal recommendations that can not always be understood bydifferences in crop variety or yield and climatic, soil, and hydrological conditions.
De til tider store forskelle, som denne tabel illustrerer (f.eks. fra 1 til2 for sukkerroer!), understreger, at der er behov for mere stramme, agronomisk og miljømæssigt begrundede anbefalinger i hver enkelt medlemsstat.
The sometimes large differences illustrated in this table (e.g. from 1 to 2 at the extremefor sugar beet) underline the need for more rigorous, agronomically and environmentally justified recommendations in each Member-State.
Tabel VII — Anbefalet Ntilførsel for vigtige afgrøder i forhold til høstetbiomasse (i kg pr. t produkt - samlet af EFMA, 2001, på grundlag afmedlemsstaternes formelle råd)
Table VII — Recommended N input levels for major crops relative to thebiomass harvested (in kg per ton of product – compiled by EFMA, 2001 from M.S. formal advices)
Analyse af omkostningseffektivitet
Cost-effectiveness analysis
Det er vigtigt at, at der ved tildelingen af offentlige midler til foranstaltninger og regioner tages hensyn tildisses muligheder for at mindske nitrattab og eutrofiering. Det er derfor vigtigt, at omkostningerne ved deforskellige foranstaltninger og programmer sammenholdes med, hvor effektive de er til at løse drikkevandsog eutrofieringsproblemerne.
It is important to ensure public funds are allocated to measures and regions according to their potential in solving nitrate losses and eutrophication problems.
Der foreligger kun meget får undersøgelser, der vurderer de forskellige foranstaltningers og programmersomkostningseffektivitet, skønt sådanne undersøgelser ville være uhyre nyttige som udgangspunkt for politiske tiltag og tildeling af de knappe ressourcer.
Studies assessing the cost-effectiveness of different measures and programmes are extremely rare althoughtheir usefulness for policy making and allocation of scarce financial resources is clear.
Et eksempel på en sådan undersøgelse er rapporteret (Bel et al. - 1999) for Bièvre-Liers-regionen i Frankrig. Som vist i tabel VIII, sammenlignes to programmer i forhold til deres konsekvenser for N-emission,N-koncentration i grundvand og omkostninger.
An example of such analysis is reported (Bel et al - 1999) for the Bièvre-Liers region in France.
Tabellen viser, at FARM-programmet er mere omkostningseffektivt end FARM+CIPEN-programmet, med enhedsomkostninger ved N-reduktion påhenholdsvis 1,07 og 1,38 pr. kg N3.
The table shows that the FARM programme is more costeffective than the FARM+CIPEN programme, with unitary costs of N-reduction of 1.07 and 1,38 perkg of N, respectively3.
For at nå ned på den vejledende værdi for grundvandets nitratkoncentration på 25 mg/l, er der imidlertid fortsat behov for kombinerede FARM+CIPEN-foranstalt-ninger.
However, the combined FARM+CIPEN measures are still necessary for achievingreductions in nitrate concentration of groundwater down to the guide value of 25 mg/l.
De samlede omkostninger ved et sådant kombineret program er rimelige.
And the overallcost of such combined programme remains reasonable.
Tabel VIII — Sammenligning af virkninger og omkostninger ved toforebyggende programmer (Bel et al., 1999)
Table VIII — Comparison of impacts and cost of two preventive programmes (Belgium/Germany, 1999)
De samlede omkostninger ved programmerne (i pr. ha)
Total cost of the programmes (in per hectare)
Omkostningseffektivitet i pr. enhed reduceret N-emission
Cost-effectiveness in per unit of N-emission reduced
Programmet FARM - Det forventede udbytte er lig med gennemsnittet for de sidste 5 år, Ntilførsel (herunderhusdyrgødning) optimeret i overensstemmelse med dette gennemsnitlige udbytte (minimumsscenario forbegrænsning af overgødskning).Programmet FARM+CIPEN - ud over FARM, systematisk integration af fangafgrøder inden forårsafgrøder ogbedre forvaltning af afgrøderester (hvilket mindsker nitrattabet i perioderne mellem afgrøderne).
Programme FARM – Expected yields equal to the average of the last 5 years; N-application (including farmmanure) optimised according to this average yield (minimum scenario for limiting over-fertilisation). Programme FARM + CIPEN – in addition to FARM, systematic integration of catch crops before spring cropsand better management of crop residues (which leads to reduction in nitrate losses during inter-cropping).
Sådanne omkostningseffektivitetsanalyser på lokalt plan (dvs. ved sammenligning mellem forskelligemetoder eller programmer) vil også kunne udføres på et mere globalt plan, f.eks. ved at sammenligneforskellige regioner med hensyn til deres muligheder og omkostninger ved reduktion af nitrattabet til engiven flod eller vandførende lag4.
Such cost-effectiveness analysis made at the local level (i.e. by comparing different practices orprogrammes) could also be performed at a more global level by assessing, for example, the relative potential and costs of different regions for reducing nitrate losses to a given river or aquifer4.
Sådanne analyser er en vigtig nøgle til at prioritere investeringer.
Such analysis is key to prioritising investments.
Undersøgelse af de globale fordele
Investigating global benefits
De fleste de økonomiske argumenter vedrørende handlingsprogrammerne er koncentreret om omkostningerne (ofte ufuldstændigt vurderet).
Most economic arguments on Action Programmes concentrate on the costs (often imperfectly estimated)of these measures.
Kun få undersøgelser og rapporter interesserer sig for miljøfordelene ved en reduktion af nitratudvaskningen og for de økonomiske fordele herved.
The studies and reports investigating environmental benefits arising from the reductionin nitrates leaching and assessing these benefits in monetary terms are rare.
I denne case study er reduktionen i N-tabet som følge af fangafgrøder begrænset til ca. 20 kg N/ha.
In the present case study, the reduction in N-losses resulting from catch-crops is limited to approximately 20 kg N/ha.In many situations, however, this reduction could be significantly higher (i.e. between 50 and 80 kg N/ha) thusimproving the cost-effectiveness ratio.
I mange tilfældekan denne reduktion imidlertid være betydeligt større (mellem 50 og 80 kg N/ha), med en deraf følgende forbedringi omkostningseffektiviteten.Den samme analyse kan udføres for forskellige lande.
The same analysis can be performed for different countries.
Eksempler på disse fordele kan findes i litteratur, som omhandler sammenligninger mellem forskellige strategier til sikring af passende drikkevandsforsyninger til husholdningerne.
Examples of these benefits can be found in literature dealing with the comparison between different strategies for ensuring an adequate drinking water supply to households.
Når vandet skal bruges til drikkevand, er fordelene betydelige.
Whenever water is used for humanconsumption, benefits are high.
Som eksempel kan nævnes en undersøgelse, gennemført for EF af Heinz m.fl. (INFU/WRC, Cooperativeagreements in agriculture, 2002), om forebyggende og afhjælpende foranstaltninger til fjernelse af nitratudvaskning i grundvand, der anvendes til drikkevand.
As an illustration, Heinz and al (INFU/WRC, Cooperative agreements in agriculture, 2002) investigated for the E.C. cost efficiency of preventive and curative measures for removing the excess ofnitrates into groundwater used for drinking purpose.
Undersøgelsen beskriver bl.a. et tysk eksempel, hvor omkostningerne ved at ændre landbrugsmetoderne5med henblik på at reducere nitratkoncentrationen igrundvandet til et acceptabelt niveau er beregnet til kun 0,06 /m3mod 0,28 /m3, dvs. næsten 5 gange mere, for den alternative mulighed med biologisk denitrifikationsbehandling.
In a German case costs of changing farmingpractices5for reducing the nitrate level in the groundwater to acceptable levels were estimated at 0.06/m3 versus 0.28 /m3, i.e. nearly 5 times more, for the alternative of installing biological denitrification treatment.
Et hollandsk eksempel isamme undersøgelse viser en endnu større forskel, med omkostninger ved forebyggende foranstaltninger påmarkniveau på 40 /ha, mod 400 /ha i skønnede denitrifikationsomkostninger.
A Dutch case in the same study showed even a bigger difference, with a cost ofpreventive measures at field level of 40 per hectare, instead of 400 per hectare for estimated waterdenitrification costs.
I sådanne tilfælde har både jordbrugere, vandværker og vandforbrugere (som i sidste ende betaler vandregningen) interesse i forbedret landbrugspraksis.
Under such situations, farmers, water suppliers and water consumers (who eventually pay the water bill)all have an interest in developing improved farm practices.
Antallet af frivillige aftaler, der er indgået mellem vandværker og jordbrugere i mange dele af Tyskland og Østrig, viser, at sådanne »dobbeltgevinst«-situationer er ret hyppige6.
The number of voluntary agreements that havedeveloped between water suppliers and farmers in many areas of Germany or Austria shows that such win-winsituations are rather common6.