natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Beskæftigelsen i Europa 2006 Resumé
Employment in Europe 2006Executive summary
Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling Enhed D.1
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit D.1
Manuskript afsluttet i oktober 2006
Manuscript completed in October 2006
Lille fremgang i beskæftigelsen i EU i 2005 trods lavere økonomisk vækst
Moderate improvement in employment performance in the EU in 2005, despite theslow down in economic growth
På trods af den lavere økonomiskevækst i 2005 …
Despite the deceleration in economicgrowth in 2005 …
I forhold til 2004 faldt den økonomiske vækst i EU i 2005, hovedsagelig som følgeaf de voldsomme olieprisstigninger.
Compared to 2004, economic growth in the EU decelerated in 2005, mainly dueto the impact of the sharp rise in oil prices.
Væksten i BNP var i gennemsnit 1,6 % forhele året, mens den var 2,4 % i 2004.
GDP growth averaged 1.6% for theyear as a whole, down from 2.4% in 2004.
Det ser dog ud til, at der kun er tale om etmidlertidigt fald.
However, this appears to be only a temporary deceleration.
… var der en beskeden vækst i beskæftigelsen i EU, men væksten i arbejdsproduktiviteten er blevet mindre.
… there was a moderate improvementin EU employment performance,althrough labour productivity growthslowed down.
Trods den faldende økonomiske vækst har der været jævn fremgang i beskæftigelsen i EU siden lavpunktet i 2003, men den ligger stadig væsentligt under niveauerne i slutningen af 1990'erne og 2000.
Despite the deceleration in economic growth, employment growth in the EU continued to recover gradually from the low in 2003, but remains well down on thelevels observed in the late 1990s and 2000.
Væksten i beskæftigelsen var i gennemsnit0,9 % for året som helhed mod 0,5 % året før.
Employment growth averaged 0.9%for the year as a whole, up on the previous year’s level of 0.5%.
Som følge af den forbedrede situation på arbejdsmarkedet steg beskæftigelsesfrekvensen i EU til 63,8 % i 2005 (fra63,3 % i 2004), mens arbejdsløsheden faldt til 8,7 % i forhold til 9,1 % året før.Der var dog generelt et - om end beskedent - fald i væksten i arbejdsproduktiviteten i 2005, og EU ligger stadig lavere end USA, både hvad angår beskæftigelsesog produktivitetsvækst.
Reflecting themoderate improvement in labour market conditions, the employment rate in the EU increased to 63.8% in 2005 (from 63.3% in 2004), while the unemploymentrate declined to 8.7%, down from 9.1% the year before. However, although moderate, there was a generalised decline in labour productivity growth in 2005, andthe EU continues to underperform relative to the US, both in terms of employmentand productivity growth.
EU nærmer sig stadig kun langsomt detoverordnede Lissabon-mål for beskæftigelsesfrekvensen i 2010, men fremskridtene i retning af målene for kvinderog ældre er opmuntrende.
Recent progress towards the overall2010 Lisbon employment rate targethas continued to be slow, but generalprogress towards the female and olderpeople's targets is encouraging.
EU arbejder sig stadig kun langsomt frem imod det overordnede Lissabon-mål forbeskæftigelsesfrekvensen i 2010, og der ligger en stadig større udfordring i atopfylde dette mål.
Progress towards the overall Lisbon employment rate target for 2010 has continued to be slow and reaching this target is becoming increasingly challenging.
Til gengæld er fremskridtene i retning af målene for kvinder ogældre, særlig på baggrund af perioden med generel lav økonomisk vækst, nogetmere opmuntrende.
Nevertheless, recent progress towards the female and older people's targets, especially during what has been a period of low economic growth in general, is rathermore encouraging.
Den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens for EU steg med0,5 procentpoint i 2005, mens den for kvinders vedkommende steg med 0,6 procentpoint til 56,3 %.
The average employment rate for the EU rose by 0.5 of a percentage point in 2005, while that for women rose by 0.6 percentage points to56.3%.
For ældre (i alderen 55–64) er beskæftigelsesfrekvensen steget med så meget som 1,5 procentpoint til 42,5 %, hvilket er et fremskridt i forholdtil den relativt begrænsede stigning i 2004.
For older people (aged 55–64) the employment rate increased substantially by 1.5 percentage points to 42.5%, indicating a rebound from the relatively limited increase in 2004.
Beskæftigelsesfrekvensen blandt deunge (i alderen 15–24) var uændret i forhold til 2004, nærmere bestemt 36,8 %.
Employment rates among the young (aged 15–24) remainedunchanged from 2004, at 36.8%.
Der er stadig store forskelle i situationen på arbejdsmarkedet mellem deforskellige medlemsstater.
Strong disparities in labour market outcomes across Member States persist.
At beskæftigelsen i EU i de senere år ikke har udviklet sig særligt positivt, skyldesi vidt omfang den ret utilfredsstillende udvikling på arbejdsmarkedet i Tyskland og Polen, om end de seneste tal tyder på , at situationen i disse to medlemsstater endelig er ved at vende.
Much of the weak employment performance of the EU over recent years has beendue to the relatively poor labour market performance in Germany and Poland,although recent figures indicate that the situation may be finally turning around inthose two Member States.
Samtidig ligger mange af de sydlige EU-medlemsstater et godtstykke under det fælles EU-mål for beskæftigelsen, ligesom der stadig er tydeligeforskelle på arbejdsmarkedstallene for mænd og kvinder og også store forskelle iarbejdsmarkedssituationen på regionalt plan.
At the same time, many of the southern EU Member States remain well below the common EU employment targets, and still tend toexhibit marked gender differences in labour market outcomes, together with largedisparities in the performance of labour markets at regional level.
For mange EU-lande ligger der stadigen stor udfordring i at få integreret migranter bedre på arbejdsmarkedet.
Better labourmarket integration of migrants remains a challenge for many EU countries.
På medlemsstatsniveau var der for året som helhed generelt fremgang på arbejdsmarkedet, og kun Tyskland og Nederlandene havde fald i beskæftigelsen for åretsom helhed.
At Member State level, employment performance for the year as a whole was generally positive, with negative annual employment growth only in Germany and the Netherlands.
For størstedelen af medlemsstaterne steg beskæftigelsen i 2005, og iti lande var væksten på over 1 %.
For the vast majority of Member States employment expanded in2005, with growth of over 1% in ten countries.
Særlig stærk var væksten i Luxembourg (2,9 %),Spanien (3,6 %) og Irland (4,7 %).
Particularly strong growth wasexperienced in Luxembourg (2.9%), Spain (3.6%) and Ireland (4.7%).
… hvilket skyldes en fortsat kraftigvækst i beskæftigelsen for kvinder ogældre arbejdstagere – og også forhovedgruppen af mænd i alderen 25–54
…. reflecting continued strong employment expansion for women and olderworkers, but also for prime-age men in
Det er karakteristisk for stigningen i beskæftigelsen mellem 2004 og 2005, atvæksten stadig var hurtigere for kvinder end for mænd, selv om der sås en stigningi beskæftigelsesfrekvensen for mænd i hovedgruppen (i alderen 25–54) efter flereårs fald.
With regard to the characteristics of the expansion in employment between 2004and 2005, growth continued to be faster for women than for men, although anotable development was the upturn in the employment rate of prime-age males
Beskæftigelsen i Europa 2006
Employment in Europe 2006
- i 2005 og i udbredelsen af deltidsarbejde og tidsbegrænset ansættelse.
2005, and in the incidence of part-timeand fixed-term employment.
beskæftigelsessituation og den store stigning i deltidsbeskæftigelse og ansættelsepå tidsbestemt kontrakt.
The continuation of the positivetrend in the employment of older workers, and the strong rise in the share of parttime employment and of employment under fixed-term contracts, were alsonotable developments.
Forbedringen af arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau igennem de senere år …
The ongoing improvement in the skillstructure of the working age populationin recent years …
Arbejdsstyrken i EU bliver stadig mere velkvalificeret, og særlig kvinderne harstyrket deres kvalifikationer, og dette indebærer, at arbejdsstyrken bliver merefleksibel, og at det bliver lettere at finde arbejde, hvilket igen giver en højere bes-kæftigelses- og erhvervsfrekvens.
The skill profile of the EU working age population continues to improve, withstrong improvements particularly in the skill composition of the female component, contributing to a more employable and adaptable workforce and in turn toincreased employment and participation rates.
… afspejles i den store vækst i beskæftigelsen for arbejdstagere i ikkemanuelle fag med høje kvalifikationskrav.
…is reflected in the substantial rise inemployment in highskilled non-manualoccupations.
De ikkemanuelle fag, hvor der kræves høje kvalifikationer, har været hoveddrivkraften bag den generelle stigning i beskæftigelsen i de senere år og tegner sig idet hele taget for størstedelen af væksten i beskæftigelsen siden 2000.
The highskilled non-manual occupations have been the main driver for overallincreases in employment in recent years, accounting for the major part of employment expansion since 2000.
De erhvervsaktives kvalifikationer ser således ud til at være blevet grundlæggende bedre,hvilket også afspejler den igangværende udvikling hen imod en mere videnbaseret økonomi. Der er imidlertid tegn på, at der sker en vis polarisering i beskæftigelsesstrukturen, så der bliver flere fag med høje kvalifikationskrav og flere fagmed meget lave kvalifikationskrav, mens beskæftigelsen blandt faglærte i manuelle fag er faldende.
This suggests an underlying improvement in the skilllevel of those in employment, as well as reflecting the ongoing shift towards amore knowledgebased economy.
Der er blandede tendenser med hensyntil forekomsten af atypiske arbejdstidsordninger, men generelt bliver dermindre skifteholdsarbejde, og arbejdstiden pr. beskæftiget er faldende.
There are mixed trends in the incidenceof atypical working time arrangementsbut a generalised decline in shift workand in working hours per employedperson.
Der findes et utal af måder at tilrettelægge arbejdet på de europæiske arbejdsmarkeder, både hvad angår kontraktbestemmelser og arbejdstid.
There is a wealth of working arrangements in European labour markets, both interms of contractual and working hour arrangements, and with atypical workinghours not uncommon in most Member States.
I de fleste medlemsstater er atypiske arbejdstider ikke ualmindelige.
Recent data indicate varying trendsacross Member States in the incidence of atypical working hour arrangementssuch as night work and Sunday work, but a general reduction in the incidence ofshift work.
De nyeste tal viser, at tendenserne er forskellige i medlemsstaterne hvad angår atypiske arbejdstider som f.eks.natarbejde og søndagsarbejde, men at der generelt er mindre skifteholdsarbejde.Arbejdstiden pr. beskæftiget er stadig relativt høj i de nye medlemsstater, delvis pågrund af det lave antal deltidsansatte i disse lande, men med få undtagelser ses deri EU-medlemsstaterne generelt et fald i den gennemsnitlige arbejdstid.
Average working hours per employed person remain relatively high inthe new Member States, partly due to the low incidence of parttime work in thosecountries, although there appears to be a continued generalised decline in averageworking hours across EU Member States with few exceptions.
Udsigt til en om end beskeden fortsatvækst i beskæftigelsen og yderligere faldende arbejdsløshed.
Prospects of ongoing employmentgrowth, albeit at relatively modest levels, and further decline in unemployment.
Udsigterne for væksten i beskæftigelsen i 2006 og 2007 er som i 2005. Væksten ibeskæftigelsen ventes at stige marginalt i 2006 og at forblive under 1 % med enstabilisering på omkring 0,8 % i 2007.
The employment growth prospects for 2006 and 2007 are similar to 2005.Employment growth is forecast to increase only marginally in 2006, remainingbelow the 1% level, and to stabilise at around 0.8% in 2007.
Arbejdsløsheden forventes at falde gradvistil 8,5 % i 2006 og at falde yderligere til 8,2 % i 2007.
The unemploymentrate is foreseen to fall gradually to 8.5% in 2006 and to decline further to 8.2%in 2007.
Fleksibilitet og sikkerhed på EU's arbejdsmarkeder
Flexibility and security in the EU labour markets
I årsberetningen for 2006 opfordres medlemsstaterne til at nå til enighed om et sætfælles principper for kombinationen af fleksibilitet og tryghed i ansættelsen påarbejdsmarkedet ("flexicurity").
The 2006 Annual Progress Report has called on Member States to seek a convergence of views on a set of common principles on the combinations of flexibilityand employment security in the labour market (i.e. “flexicurity”).
Flexicurity gør det lettere for både arbejdstagere ogvirksomheder at opfylde det krav, at de skal kunne tilpasse sig de hastige ændringerog segmenteringen på arbejdsmarkedet.
Flexicurity is aresponse to the need to improve the adaptability of both workers and firms to arapidly changing labour market and to labour market segmentation.
Et segmenteret arbejdsmarked indebærer enrisiko for øget jobusikkerhed, dårligere vedvarende integration på arbejdsmarkedetog begrænset akkumulering af menneskelig kapital. I den fælles rapport om beskæftigelsen 2006 fremhæves det, at man kan nå frem til et godt kompromis mellem fleksibilitet og sikkerhed, hvis der opnås balance mellem fire faktorer: a) tilstrækkeligtfleksible kontraktordninger; b) effektive og aktive arbejdsmarkedspolitikker; c) hensigtsmæssigt tilrettelagte ordninger for livslang læring; d) moderne socialsikringsordninger.
A segmentedlabour market implies risks of increasing the precariousness of jobs, damagingsustainable integration in employment and limiting human capital accumulation.The 2006 Joint Employment Report highlights that a good balance between flexibility and security can be achieved by the interaction of four key elements: a) sufficiently flexible contractual arrangements; b) effective active labour market policies; c) credible lifelong learning systems; d) modern social security systems.
"Flexicurity" bruges ikke længere kuntil at beskrive særlige nationale forhold, men er nu et redskab til at klassificere forskellige arbejdsmarkeder.
However, flexicurity has then moved away from the description of specific nationalcontexts to become a tool to classify different labour markets. EU Member States
Begrebet "flexicurity" blev oprindelig anvendt til at beskrive den succesfulde kombination af fleksibilitet og sikkerhed på det danske og hollandske arbejdsmarked.Flexicurity bruges imidlertid nu ikke længere til at beskrive særlige nationale forhold, men som et redskab til at klassificere forskellige arbejdsmarkeder.
“Flexicurity” has moved away from thedescription of specific national contexts to become a tool to classify different labour markets.
Resumé sikring/sikkerhed for beskæftigelse).
Executive summary can be grouped into several flexicurity regimes based on the mix of one dimensionof flexibility (external flexibility) and one dimension of security (income/employability security).
Det vil dog være nødvendigt at arbejde på atinddrage andre dimensioner, særlig intern og funktionel fleksibilitet.
However, further work will be needed to include other dimensions, in particular internal and functional flexibility.
Strenge bestemmelser for tryghed iansættelsen har en tendens til atbegrænse dynamikken på arbejdsmarkedet og at forringe mulighederne forrandgrupperne …
Stringent EPL tends to reduce thedynamism of the labour market, worsening the prospects of the groups “atthe margin”…
Ekstern fleksibilitet er et udtryk for, hvor let det er at ansætte og afskedige arbejdstagere, og i hvilket omfang der anvendes fleksible former for arbejdskontrakter.Dette har man målt ved hjælp af OECD's indikator for, hvor strenge reglerne fortryghed i ansættelsen er.
External flexibility refers to the ease of hiring and firing workers, and the use offlexible forms of labour contracts. This has been measured by the OECD's indicator on the strictness of employment protection legislation (EPL).
Både empiriske og teoretiske undersøgelser viser, atstrenge regler for tryghed i ansættelsen har en ikke-entydig eller begrænset virkning på den samlede arbejdsløshed og beskæftigelse og samtidig forværrer beskæftigelsesmulighederne for kvinder, unge og ældre.
Both theoreticaland empirical findings suggest that stringent EPL, while having an ambiguous orlimited impact on total unemployment and employment, worsens the employmentprospects of women, youths and older workers.
Sådanne strenge regler kanogså begrænse arbejdskraftens bevægelighed mellem forskellige job, hvorvedarbejdsmarkedet gøres mindre dynamisk, og den gennemsnitlige varighed afarbejdsløshedsperioder bliver længere.
It can also slow down the flow oflabour between different jobs making the labour market less dynamic and increasing the average duration of unemployment spells.
… men deregulering for randgruppernepå arbejdsmarkedet fremmer bare skabelsen af segmenterede arbejdsmarkeder.
…but deregulation “at the margin”only tends to favour the creation of segmented labour markets.
I de senere år har en række medlemsstater øget den eksterne fleksibilitet for randgrupperne på arbejdsmarkedet, hovedsagelig ved at lempe bestemmelserne fortryghed i ansættelsen for tidsbestemte kontrakter, mens de stort set har bibeholdtstrengere regler for almindelige kontrakter.
In recent years, certain Member States have increased external flexibility “at themargin”, chiefly by easing EPL for temporary contracts only, while keeping stringent rules for regular contracts largely intact.
Dette har fremmet udviklingen aftodelte arbejdsmarkeder, hvor det især går ud over ansatte med atypiske kontraktformer (f.eks. tidsbestemte kontrakter), når der skal ske tilpasninger til pludseligeændringer på arbejdsmarkedet.
This has favoured the developmentof two-tier labour markets in which the brunt of adjustment to shocks falls onemployees under atypical contractual forms (e.g. fixed-term contracts).
Dette har ført til mangel på job og manglende passende uddannelsesmuligheder for arbejdstagere med atypiske kontrakter, hvilketigen har haft en negativ indflydelse på produktiviteten.
This hasled to precarious employment and a lack of adequate provision of training forworkers under atypical contracts, with negative impact on productivity.
"Flexicurity" lægger i højere grad op til en samtidig lempelse af bestemmelserne for både almindelige og atypiske kontrakter som et middel til at skabe øget fleksibilitet på arbejdsmarkedet.
“Flexicurity” would rather call for a simultaneous easing of rules on both regular and atypical contracts as a way to provide for improved flexibility in the labour market.
Gode arbejdsløshedsunderstøttelse- sordninger ser ud til at fungere bedresom en forsikring mod arbejdsmarkedsrisici.
Well-designed unemployment benefitsystems seem to perform better as aninsurance against labour market risks.
Regler om tryghed i ansættelsen og arbejdsløshedsunderstøttelse kan betragtessom to forskellige måder at beskytte arbejdstagerne mod arbejdsmarkedsrisici på.Empiriske undersøgelser har vist, at arbejdstagerne føler sig bedre beskyttet afarbejdsløshedsunderstøttelse end af regler om tryghed i ansættelsen.
EPL and unemployment benefit (UB) can be seen as two different ways of protecting workers against labour market risks. Empirical studies suggest that workersfeel better protected by UB than by EPL.
Der er en tendens til at mene, at en relativt høj arbejdsløshedsunderstøttelse giver længerearbejdsløshedsperioder, bl.a. fordi de arbejdsløse så er mindre ivrige efter at findeet nyt job.
Relatively high UB tends to be associated with longer spells in unemployment, inter alia, because of the decline in theintensity of job search.
Dette problem kan man dog i vidt omfang komme ud over ved at indføre effektive aktiveringsstrategier, hvor administrationen af arbejdsløshedsunderstøttelsen koordineres med en aktiv arbejdsmarkedspolitik.
However, this can be largely offset by setting efficient activation strategies that coordinate UB administration with active labour market policies (ALMPs).
En mulig reformstrategi kunne gå ud på at "bytte" mere fleksible regler for tryghed i ansættelsenmed større overførsler til de arbejdsløse, både i form af indkomstkompensation(dvs. passive arbejdsmarkedspolitikker) og aktive foranstaltninger (aktive arbejdsmarkedspolitikker).
A possible reform strategy could be to “trade” more flexible EPLfor higher transfers to the unemployed both in the form of income compensation(i.e. passive labour market policies) and active measures (ALMPs).
EU-medlemsstaterne kan grupperes efterforskellige "flexicurity"-modeller …
EU Member States can be grouped indifferent “flexicurity” models…
"Flexicurity"-debatten viser betydningen af samspillet mellem arbejdsmarkedspolitikkerne og institutionerne.
The “flexicurity” debate emphasises the importance of interactions between labourmarket policies and institutions.
I overensstemmelse med en række velfunderede teoretiske resultater og statistiske procedurer grupperes EU's medlemsstater ud fra etbegrænset antal dimensioner (eller akser), når deres nationale arbejdsmarked skalbeskrives.
In line with well-established theoretical results andstatistical procedures, EU Member States are clustered on the basis of a limited number of dimensions (or axes) to characterise national labour markets.
Denne klassificering tager udgangspunkt i tre hovedakser, som i hovedtræk er karakteriseret ved: a) (ekstern numerisk) fleksibilitet/beskæftigelsesevne;b) sikkerhed; og c) skattebyrde og byrde ved bidrag til sociale sikringsordninger.Et af de vigtigste resultater af denne analyse er, at der er afgørende synergiermellem akserne for fleksibilitet/beskæftigelsesevne og sikkerhed, når det gældersituationen på arbejdsmarkedet.
This classification suggests the presence of three major axes, which can be broadly interpreted asrepresenting: a) (external numerical) flexibility/employability; b) security; and c) taxand social security contributions burden. A key finding of this analysis is that thereare significant synergies between the flexibility/employability and security axes interms of labour market outcomes.
Et land, der ligger højt på både fleksibilitets- ogsikkerhedsakserne, ligger også højt hvad angår socioøkonomiske variabler, f.eks.højere beskæftigelsesfrekvens og en mere ligelig indkomstfordeling.
A high country score on both the flexibility andsecurity axes is positively correlated with favourable outcomes for socio-economicvariables, such as higher employment rates and a more equal distribution of income.
… og "flexicurity"principperne kanudmærket forenes med forskellige politiske løsningsmodeller.
…and different policy options seem tobe compatible with “flexicurity” principles.
Der er også blevet foreslået eller gennemført en række politikker, som er i overensstemmelse med "flexicurity", og som ikke indebærer væsentligt øgede offentligeudgifter.
A number of policies consistent with “flexicurity” have also been proposed orimplemented that may not involve significant increases in government expenditure.
Blandt disse politikker kan nævnes: a) indførelse af personlige arbejdsløshedskonti, der følger arbejdstageren uanset arbejdsgiver; og b) erstatning af alleformer for arbejdskontrakter med en enhedskontrakt, nedbringelse af omkostningerne ved afskedigelse og indførelse af en afskedigelsesafgift til finansiering afarbejdsløshedsunderstøttelse og offentlige arbejdsformidlinger.
Such policies included: a) setting up individual and portable unemploymentaccounts; and b) replacing all types of labour contracts by a single one, loweringfiring costs and creating a layoff tax to fund UB and public employment services(PES).