natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fuld og rettidig gennemførelse af direktivet vil også være en hjælp for medlemsstaterne med hensyn til at modernisere de nationale forvaltninger og retlige rammer.
D i r e c t i v e w i l l a l s o h e l p M e m b e r S t a t e s t o m o d e r n i s e t h e i r n a t i o n a l a d m i n i s t r a t i o n s a s w e l l a s t h e i r r e g u l a t o r y f r a m e w o r k s . T h e D i r e c t i v e w a s a d o p t e d o n 12 D e c e m b e r 20 0
Direktivet blev vedtaget den 12. december 2006 og skal gennemføres i medlemsstaternes lovgivning senest tre år efter oentliggørelsen, dvs. inden 28. december 2009.
S t a t e s t h r e e y e a r s a f t e r i t s p u b l i c a t i o n , i . e . b y 28 D e c e m b e r 20 0 9 , a t t h e l a t e s t .
Gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet er en betydelig udfordring for medlemsstaterne og kræver en omgående og seriøs indsats.
T h e i m p l e m e n t a t i o n o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e c o n s t i t uijt t e s a s i g n i i c a n t c h a l l e n g e f o r M e m b e r S t a t e s a n d r e q u i r e s p r o m p t a n d s e r i o u s e f f o r t s .
I betragtning af direktivets omfattende anvendelsesområde og den lange række emner, det dækker, den nyskabende indgangsvinkel og de utallige foranstaltninger, der skal på plads, er det klart, at det er særlig vigtigt med et tæt samarbejde og partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne.
C o n s i d e r i n g i t s l a r g e s c o p e a n d t h e w i d e r a n g e o f i s s u e s i t a d d r e s s e s , t h e n o v e l t y o f t h e a p p r o a c h a n d t h e n u m e r o u s m e a s u r e s t o b e p uijt i n p l a c e , i t i s c l e a r t h a t c l o s e c o o p e r a t i o n a n d p a r t n e r s h i p b e t w e e n t h e C o m m i s s i o n a n d t h e M e m b e r S t a t e s w i l l b e p a r t i c u l a r l y i m p o r t a n t i n t h i s c a s e .
Kommissionen har således og i tråd med sin generelle politik om bedre anvendelse af fællesskabslovgivningen tilbudt sin assistance og påtaget sig at indgå i et tæt samarbejde med medlemsstaterne i hele gennemførelsesfasen.
T h u s , a n d i n l i n e w i t h i t s g e n e r a l p o l i c y o n b e t t e r a p p l i c a t i o n o f C o m m u n i t y l a w , t h e C o m m i s s i o n h a s o f f e r e d i t s a s s i s t a n c e a n d h a s u n d e r t a k e n t o c o o p e r a t e c l o s e l y w i t h t h e M e m b e r S t a t e s t h r o u g h o uijt t h e i m p l e m e n t a t i o n p r o c e s s .
Dette bør bidrage til, at alle medlemsstater gennemfører og anvender direktivet
I t s h o u l d b e p a r t i c u l a r l y h e l p f u l i n i d e n t i f y i n g a n d a d d r e s s i n g p r o b l e m s a t a n e a r l y s t a g e .
(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36).
1 ) D i r e c t i v e 20 0 6 / 12 3 / E C o f t h e E u r o p e a n P a r l i a m e n t a n d o f t h e C o u n c i l o f 12 D e c e m b e r 20 0 6 o n S e r v i c e s i n t h e I n t e r n a l
Vejledningen i denne håndbog er således også tiltænkt disse stater.
3 ) C o m m i s s i o n C o m m u n i c a t i o n “ A o n s t r a t e g i c i n t h e E u r o p e a n r e v i e w o f
HÅNDBOG korrekt og på en sammenhængende måde, og at tjenesteyderne og tjenestemodtagerne sikres ensartede spilleregler.
T h e p r e s e n t “ h a n d b o o k o n i m p l e m e n t a t i o n ” g i v e M e m b e r S t a t e s e n d e a v o u r s t e c h n i c a l t o a s s i s t a n c e i m p l e m e n t a t i o n p r o c e s s a n d i s o n e o f a s e r i e s o f c o n c r e t e a c c o m p a n y i n g m e a s u r e s w i t h w h i c h t h e C o m m i s s i o n a w a n t s t o a s s i s t M e m b e r S t a t e s .
Det bør især kunne bidrage til at identicere og løse problemer på et tidligt stadium.
I t i s a l s o p a r t o f t h e r e s p o n s e t o t h e r e q u e s t t h e C o m m i s s i o n r e c e i v e d f r o m t h e
I GENNEMFØRELSEN
5 n t h i s D i r e c t i v e
Snarere beskrives egnede måder at gennemføre direktivet på, og opmærksomheden henledes på vigtige spørgsmål i gennemførelsesprocessen.
I t r a t h e r t r i e s t o d e s c r i b e a p p r o p r i a t e w a y s o f i m p l e m e n t a t i o n a n d d r a w s a t t e n t i o n t o i m p o r t a n t i s s u e s i n t h e i m p l e m e n t a t i o n p r o c e s s .
Den bygger på indledende drøftelser med medlemsstaterne og indeholder svar på spørgsmål, de allerede har stillet, eller som må forventes at blive stillet.
I t i s b a s e d o n p r e l i m i n a r y d i s c u s s i o n s w i t h M e m b e r S t a t e s a n d s e e k s t o d r e p l y t o q u e s t i o n s a l r e a d y r a i s e d b y t h e m o r w h i c h c a n b e e a s i l y a n t i c i p a t e d .
Som gennemførelsen skrider frem, vil der opstå flere spørgsmål, og om nødvendigt vil håndbogen blive suppleret på et senere tidspunkt.
M o r e q u e s t i o n s w i l l a r i s e a s t h e p r o c e s s o f i m p l e m e n t a t i o n a d v a n c e s a n d , i f n e e d b e , t h i s h a n d b o o k w i l l b e s up p l e m e n t e d a t a l a t e r s t a g e .
GENERELLE SPØRGSMÅL
GENERAL QUESTIONS
Direktivets forhold til EF-traktaten
The Directive’s relationship to the EC Treaty o
Som enhver anden retsakt i den aedte ret skal tjenesteydelsesdirektivet ses i sammenhæng med den primære ret, dvs. traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EF-traktaten) og navnlig frihederne i det indre marked.
L i k e a n y p i e c e o f s e c o n d a r y l e g i s l a t i o n , t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e n e e d s t o b e s e e n i n t h e c o n t e x t o f p r i m a r y l a w , k o i . e . t h e T r e a t y e s t a b l i s h i n g t h e E u r o p e a n C o m m u n i t y ( E C T r e a t y ) a n d n o t a b l y t h e I n t e r n a l M a r k e t f r e e d o m s .
Det skal også understreges, at emner, der ikke er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet, fortsat fuldt ud er underlagt EF-traktaten.
I t s h o u l d a l s o b e c l e a r t h a t m a t t e r s e x c l u d e d f r o m t h e s c o p e o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e r e m a i n f u l l y s u b j e c t t o t h e E C T r e a t y .
Tjenesteydelserne uden for tjenesteydelsesdirektivet er naturligvis fortsat omfattet af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser.
S e r v i c e s e x c l u d e d r e m a i n , o f c o u r s e , c o v e r e d b y t h e f r e e d o m o f e s t a b l i s h m e n t a n d t h e f r e e d o m t o p r o v i d e s e r v i c e s .
National lovgivning om disse tjenesteydelser skal være i overensstemmelse med artikel 43 og 49 i EF-traktaten, og de principper, som EF-Domstolen har opbygget på grundlag af anvendelsen af disse artikler, skal overholdes.
N a t i o n a l l e g i s l a t i o n r e g u l a t i n g t h e s e s e r v i c e a c t i v i t i e s m u s t b e i n c o n f o r m i t y w i t h A r t i c l e 43 n a n d 49 o f t h e E C T r e a t y a n d t h e p r i n c i p l e s t h a t t h e E u r o p e a n
Det påhviler medlemsstaterne at sikre, at deres lovgivning er i overensstemmelse med EF-traktaten, som den fortolkes af EF-Domstolen.
C o u r t o f J u s t i c e ( E C J ) h a s d e v e l o p e d o n t h e b a s i s o f t h e a p p l i c a t i o n o f t h e s e a r t i c l e s h a v e t o b e r e s p e c t e d .
Kommissionen vil fortsat påtage sig sin rolle som EF-traktatens vogter og hjælpe medlemsstaterne med opgaven.
I t i s f o r M e m b e r S t a t e s t h e m s e l v e s t o e n s u r e t h a t t h e i r l e g i s l a t i o n i s i n c o n f o r m i t y w i t h t h e E C T r e a t y a s i n t e r p r e t e d b y t h e E C J .
Gennemførelsesmetode
Method of implementation m p
Gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet vil kræve, at medlemsstaterne træer en kombination af lovgivningsmæssige foranstaltninger og ikke-lovgivningsmæssige, dvs. organisatoriske eller praktiske, foranstaltninger.
T h e i m p l e m e n t a t i o n o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e w i l l r e q u i r e M e m b e r S t a t e s t o t a k e a c o m b i n a t i o n o f l e g i s l a t i v e a n d n o n - l e g i s l a t i v e , i . e . o r g a n i s a t i o n a l o r p r a c t i c a l , m e a s u r e s .
Direktivet er et horisontalt instrument, som dækker en bred vifte af forskellige tjenesteydelser, og som sandsynligvis kommer til at berøre et betragteligt antal nationale love og bestemmelser.
T h e D i r e c t i v e i s a h o r i z o n t a l i n s t r u m e n t w h i c h c o v e r s a b r o a d r a n g e o f d i f f e r e n t s e r v i c e s a n d w h i c h i s l i k e l y t o a f f e c t a s i g n i i c a n t n u m b e r o f n a t i o n a l l a w s a n d r e g u l a t i o n s .
Hvad angår gennemførelse af lovgivning, bliver medlemsstaterne derfor nødt til at overveje en blanding af specikke og horisontale lovgivningsforanstaltninger, f.eks. ændring af bestående lovgivning samt vedtagelse af ny specik lovgivning og en horisontal »gennemførelsesrammelov«.
F o r t h i s r e a s o n , a n d a s f a r a s i m p l e m e n t i n g l e g i s l a t i o n i s c o n c e r n e d , M e m b e r S t a t e s w i l l n e e d l e t o c o n s i d e r a m i x o f s p e c i i c a n d h o r i z o n t a l l e g i s l a t i v e m e a s u r e s , w h i c h a r e l i k e l y t o i n c l u d e t h e a m e n d m e n t o f e x i s t i n g l a w s , a s w e l l a s t h e a d o p t i o n o f n e w s p e c i i c l e g i s l a t i o n a n d o f a h o r i z o n t a l “ f r a m e w o r k ” i m p l e m e n t a t i o n l a w .
På baggrund af EF-Domstolens retspraksis står det klart, at »medlemsstaterne […] for at sikre, at direktiverne retligt og ikke blot faktisk anvendes fuldt ud, [skal] skabe en præcis lovramme for det område, der er tale om«,
“in order to ensure that directives are fully applied in fa ct as well as in law
Det hvilket sikrer, at »den enkelte kender sine rettigheder og kan håndhæve disse ved de nationale domstole« (
“individuals to know their rights and rely on them before th e national courts”
S ER V I C E D IRE K
H e s
Medlemsstaterne får måske også brug for at tilpasse bestående specik lovgivning, der stiller krav, som direktivet udtrykkeligt kræver ændret eller ernet.
M e m b e r S t a t e s m a y a l s o n e e d t o a d a p t e x i s t i n g s p e c i i c l e g i s l a t i o n c o n t a i n i n g r e q u i r e m e n t s w h i c h t h e D i r e c t i v e e x p l i c i t l y r e q u i r e s t o b e m o d i i e d o r a b o l i s h e d .
Det er f.eks. tilfældet med artikel 9, 14 og 15 vedrørende specikke krav, der begrænser etableringsfriheden.
T h i s c o n c e r n s , f o r i n s t a n c e , A r t i c l e s 9 , 14 a n d 15 r e g a r d i n g s p e c i i c r e q u i r e m e n t s r e s t r i c t i n g t h e f r e e d o m o f e s t a b l i s h m e n t .
Yderligere eksempler er artikel 24 og 25 om de lovregulerede erhvervs kommercielle kommunikation og virksomhed på flere områder.
F u r t h e r e x a m p l e s a r e A r t i c l e s 24 a n d 25 o n c o m m e r c i a l n d b o c o m m u n i c a t i o n s b y t h e r e g u l a t e d p r o f e s s i o n s a n d m u l t i d i s c i p l i n a r y a c t i v i t i e s .
Der skal i særlig grad fokuseres på lovgivning, der rummer specikke regler for tjenesteydere, der er etableret i andre medlemsstater.
P a r t i c u l a r a t t e n t i o n n e e d s t o b e p a i d t o l e g i s l a t i o n w h i c h c o n t a i n s s p e c i i c r u l e s f o r s e r v i c e p r o v i d e r s e s t a b l i s h e d i n o t h e r M e m b e r S t a t e s .
Hvis disse regler ikke er forenelige med direktivet og ikke bygger på et andet fællesskabsinstrument, skal de ernes gennem ændring af den pågældende lovgivning.
I n s o f a r a s s u c h r u l e s a r e i n c o m p a t i b l e w i t h t h e D i r e c t i v e , a n d a r e n o t b a s e d o n o t h e r
Medlemsstaterne skal f.eks. kontrollere, om deres lovgivning indeholder krav til tjenesteydere, der er etableret i andre medlemsstater, men ønsker at levere tjenesteydelser på deres område, om at lade sig registrere.
C o m m u n i t y i n s t r u m e n t s , t h e y n e e d t o b e a b o l i s h e d b y a m e n d i n g t h e l e g i s l a t i o n c o n c e r n e d .
Hvis der ikke er belæg for sådanne krav i hverken et andet fællesskabsinstrument eller i henhold til artikel 16 eller 17, skal de ernes.
M e m b e r S t a t e s n e e d , f o r e x a m p l e , t o v e r i f y w h e t h e r i n t h e i r l e g i s l a t i o n t h e y h a v e r e g i s t r a t i o n r e q u i r e m e n t s f o r p r o v i d e r s e s t a b l i s h e d i n o t h e r M e m b e r S t a t e s a n d w a n t i n g t o p r o v i d e s e r v i c e s i n t h e i r t e r r i t o r y ; i f s u c h r e q u i r e m e n t s a r e n e i t h e r p r o v i d e d o k o f o r i n a n o t h e r C o m m u n i t y i n s t r u m e n t n o r j u s t i i e d u n d e r A r t i c l e s 16 o r 17 t h e y h a v e t o b e r e m o v e d .
Ikke-lovgivningsmæssige gennemførelsesforanstaltninger
Non-legislative implementing measures
Nogle af direktivets bestemmelser kræver gennemførelse i form af egnede administrative ordninger og procedurer.
S o m e p r o v i s i o n s o f t h e D i r e c t i v e b y p uijt t i n g r e q u i r e i n p l a c e i m p l e m e n t a t i o n a p p r o p r i a t e n i a r r a n g e m e n t s a n d p r o c e d u r e s .
Det kan f.eks. være oprettelse af kvikskranker og elektroniske procedurer.
T h i s i s , f o r i n s t a n c e , t h e c a s e o f t h e s e t t i n g - up o f p o i n t s o f s i n g l e c o n t a c t a n d e l e c t r o n i c p r o c e d u r e s .
Endvidere er der bestemmelser i direktivet, der pålægger medlemsstaterne at tilskynde private aktører til at gøre en indsats (f.eks. tjenesteydere, brancheorganisationer eller forbrugerorganisationer) såsom artikel 26 om kvalitetspolitik i relation til tjenesteydelser og artikel 37 om adfærdskodekser på fællesskabsplan.
( f o r i n s t a n c e t o c h e c k w h e t h e r t h e i r a uijt h o r i s a t i o n s c h e m e s a r e j u s t i i e d o r t o s c r e e n t h e i r l e g i s l a t i o n a n d i d e n t i f y r e l e v a n t r e q u i r e m e n t s ) .
Gennemførelsen af disse forpligtelser vil kræve, at medlemsstaterne frem for lovgivning træer praktiske forholdsregler som f.eks. bistand til de erhvervsdrivende eller deres organisationer.
F u r t h e r m o r e , t h e r e a r e p r o v i s i o n s i n t h e D i r e c t i v e o b l i g i n g M e m b e r S t a t e s t o e n c o u r a g e a c t i o n s b y p r i v a t e p a r t i e s
Endelig kræver hele kapitlet om administrativt samarbejde indførelse af praktiske ordninger, der er nødvendige, for at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan samarbejde eektivt.
T h e i m p l e m e n t a t i o n o f t h e s e o b l i g a t i o n s w i l l r e q u i r e M e m b e r S t a t e s t o t a k e p r a c t i c a l s t e p s , s u c h a s p r o v i d i n g a s s i s t a n c e t o o p e r a t o r s o r t h e i r a s s o c i a t i o n s , r a t h e r t h a n l e g i s l a t i o n .
T ELLER
Follow-up measures t a
Tjenesteydelsesdirektivet kræver endvidere, at medlemsstaterne træer foranstaltninger, der rækker længere ud i fremtiden end fristen for gennemførelse, der er sat til december 2009.
T h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a l s o r e q u i r e s M e m b e r S t a t e s t o t a k e m e a s u r e s b e y o n d t h e D e c e m b e r 20 0 9 i m p l e m e n t a t i o n d e a d l i n e . T h i s i s n o t a b l y t h e c a s e i n c o n n e c t i o n w i t h t h e r e v i e w o f l e g i s l a t i o n a n d m uijt u a l a s s e s s m e n tp r o c e s s t s e t o uijt i n A r t i c l e 39 o f t h e D i r e c t i v e .
F.eks. har medlemsstaterne efter artikel 39, stk. 5, en løbende pligt til at meddele ændringer i de krav, der gælder grænseoverskridende leverancer af tjenesteydelser (en lignende pligt ndes for visse etableringsrelaterede krav på grundlag af artikel 15, stk. 7).
F o r i n s t a n c e , o n t h e b a s i s o f A r t i c l e 39 ( 5 ) M e m b e r S t a t e s h a v e a n o n g o i n g o b l i g a t i o n t o n o t i f y c h a n g e s o t h e i n c r o s s - b o r d e r r e q u i r e m e n t s p r o v i s i o n a p p l i c a b l e i o b l i g a t i o n e x i s t s a s r e g a r d s c e r t a i n e s t a b l i s h m e n t r e l a t e d r e q u i r e m e n t s o n t h e b a s i s o f A r t i c l e 15 ( 7 ) ) . M e m b e r o
Ifølge artikel 39, stk. 2, har medlemsstaterne desuden pligt til at deltage i den gensidige evaluering efter lovgivningsgennemgangen og rapporteringen heraf.
S t a t e s a l s o h a v e , o n t h e b a s i s o f A r t i c l e 39 ( 2 ) , a n o b l i g a t i o n t o p a r t i c i p a t e i n t h e m uijt u a l e v a l u a t i o n p r o c e s s w h i c h w i l l f o l l o w t h e r e v i e w a n d r e p o r t i n g o f l e g i s l a t i o n .
Endelig står det lige så klart, at udformningen af en politik om tjenesteydelsernes kvalitet som beskrevet i direktivets kapitel V vil foregå løbende fremover.
F i n a l l y , i t i s e q u a l l y c l e a r t h a t t h e d e v e l o p m e n t o f a p o l i c y o n q u a l i t y o f s e r v i c e s , a s f o r e s e e n i n t h e C h a p t e r V o f t h e D i r e c t i v e , w i l l e v o l v e o v e r t h e y e a r s .
DIREKTIVETS ANVENDELSESOMRÅDE
THE SCOPE OF APPLICATION OF THE DIRECTIVE a
De omfattede tjenesteydelser
Services covered n
Begrebet tjenesteydelse
The concept of “service”
Grundlæggende nder tjenesteydelsesdirektivet anvendelse på alle tjenesteydelser, som ikke udtrykkeligt er udelukket herfra.
A s a b a s i c r u l e , t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a p p l i e s t o a l l s e r v i c e s w h i c h a r e n o t e x p l i c i t l y e x c l u d e d f r o m i t .
Først og fremmest er det vigtigt at forstå begrebet tjenesteydelse og den vifte af erhvervsaktiviteter, det
T o s t a r t w i t h , i t i s i m p o r t a n t t o u n d e r s t a n d t h e c o n c e p t o f “ s e r v i c e ” a n d t h e s c o p e o f a c t i v i t i e s i t c o v e r s . T h e b o
8 dækker. Begrebet tjenesteydelse deneres bredt (
8 c o n c e p t o f “ s e r v i c e ” i s , i n l i n e w i t h t h e E C T r e a t y a n d t h e r e l a t e d c a s e l a w o f t h e E C J , d e i n e d i n a b r o a d m a n n e r
) i overensstemmelse med EF-traktaten og EF-Domstolens tilhørende retspraksis. Det dækker enhver selvstændig erhvervsvirksomhed, der normalt udføres mod betaling, jf. traktatens artikel 50.
I t e n c o m p a s s e s a n y s e l f - e m p l o y e d e c o n o m i c a c t i v i t y w h i c h i s n o r m a l l y p r o v i d e d f o r r e m u n e r a t i o n , a s r e f e r r e d t o i n A r t i c l e 50 o f t h e E C T r e a t y .
Ifølge EF-traktaten og tjenesteydelsesdirektivet skal en erhvervsaktivitet således være en selvstændig erhvervsvirksomhed for at være en »tjenesteydelse«, dvs. den skal leveres af en tjenesteyder (som skal være en fysisk eller juridisk person), der ikke er bundet af en ansættelseskontrakt (9).
S e r v i c e s a “ s e r v i c e ” a c t i v i t y h a s t o b e a s e l f - e m p l o y e d a c t i v i t y , i . e . i t h a s t o b e s up p l i e d b y a p r o v i d e r ( w h i c h c o u l d b e a n a t u r a l o r
Desuden skal erhvervsaktiviteten normalt foregå mod betaling.
9 a l e g a l p e r s o n ) o uijt s i d e t h e t i e s o f a c o n t r a c t o f e m p l o y m e n t
Det forhold, at en ydelse leveres af en stat, et statsligt organ eller en almennyttig organisation, betyder ikke i sig selv, at det ikke er en tjenesteydelse efter EF-traktatens og
T h e m e r e f a c t t h a t a n a c t i v i t y i s p r o v i d e d b y t h e S t a t e , b y a S t a t e b o d y o r b y a n o n - p r o i t o r g a n i s a t i o n d o e s n o t m e a n t h a t i t d o e s n o t c o n s t i t uijt e a s e r v i c e w i t h i n t h e m e a n i n g o f t h e E C T r e a t y a n d t h e
Ifølge EF-Domstolens retspraksis forholder det sig snarere således,
“the essential characteristic of remuneration lies in the fa ct
»at det væsentlige kendetegn ved betalingen ndes i det forhold, at den udgør det økonomiske modstykke til den pågældendetjenesteydelse« (11
11 that it constitutes consideration for the service in quest i o n ”
Om det er tjenestemodtageren eller en tredjepart, der betaler, er irrelevant (12
12 r e c i p i e n t o f t h e s e r v i c e o r b y a t h i r d p a r t y i s n o t r e l e v a n t
Imidlertid skal det bemærkes, at EF-Domstolen i forbindelse med uddannelsesydelser leveret inden for det nationale uddannelsessystem har afgjort, at en afgift for undervisning eller indskrivning, som elever eller deres forældre sommetider må betale i henhold til det nationale uddannelsessystem for at yde et vist bidrag til systemets driftsudgifter, ikke udgør en sådan betaling, hvis systemet fortsat hovedsagelig er nansieret af oentlige midler (13).
H o w e v e r , i t s h o u l d b e n o t e d t h a t t h e E C J h a s – i n t h e n c o n t e x t o f e d u c a t i o n s e r v i c e s p r o v i d e d u n d e r t h e n a t i o n a l e d u c a t i o n s y s t e m – r u l e d t h a t a t e a c h i n g o r e n r o l m e n t f e e , w h i c h p up i l s o r t h e i r p a r e n t s m u s t s o m e t i m e s p a y u n d e r t h e n a t i o n a l e d u c a t i o n s c h e m e i n o r d e r t o m a k e i a c e r t a i n c o n t r i b uijt i o n t o t h e o p e r a t i n g e x p e n s e s o f t h e s y s t e m , d o e s n o t a s s u c h c o n s t i t uijt e r e m u n e r a t i o n i f t h e
Derfor bliver medlemsstaterne nødt til at sikre, at tjenesteydelsesdirektivets regler nder anvendelse på en lang række tjenesteydelser, uanset om de leveres til erhvervslivet eller forbrugerne.
C o n s e q u e n t l y , M e m b e r S t a t e s w i l l h a v e t o e n s u r e t h a t t h e r u l e s o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a p p l y t o a w i d e v a r i e t y o f a c t i v i t i e s , w h e t h e r p r o v i d e d t o b u s i n e s s o r t o c o n s u m e r s . W i t h o uijt b e i n g e x h a u s t i v e , t h e f o l l o w i n g c a n b e m e n t i o n e d
For så vidt angår rammelovgivningen om gennemførelse af direktivet, rådes medlemsstaterne til at følge samme tilgang, dvs. at denere denne rammelovgivnings anvendelsesområde som gældende for alle tjenesteydelser, der ikke udtrykkeligt er udelukket.
, c a t e r i n g s e r v i c e s ) , s e r v i c e s i n t h e a r e a o f t r a i n i n g a n d e d u c a t i o n , r e n t a l ( i n c l u d i n g c a r r e n t a l ) a n d l e a s i n g s e r v i c e s , r e a l e s t a t e s e r v i c e s , c e r t i i c a t i o n a n d t e s t i n g s e r v i c e s , h o u s e h o l d s up p o r t s e r v i c e s ( s u c h a s c l e a n i n g s e r v i c e s
Tjenesteydelser, der er udelukket fra direktivets anvendelsesområde
The services excluded from the scope of application of the Directi v e t
Tjenesteydelsesdirektivet udelukker udtrykkeligt en række tjenesteydelser fra sit anvendelsesområde.
T h e S e r v i c e s D i r e c t i v e e x p l i c i t l y e x c l u d e s a n u m b e r o f s e r v i c e s f r o m i t s s c o p e .
Disse undtagelser er valgfri forstået på den måde, at medlemsstaterne kan anvende nogle af de generelle principper og ordninger i tjenesteydelsesdirektivet, f.eks. kvikskranker, på visse eller alle de udelukkede tjenesteydelser,
T h e s e e x c l u s i o n s a r e o p t i o n a l i n t h e s e n s e t h a t M e m b e r S t a t e s m a y , i f t h e y s o w i s h , a p p l y s o m e o f t h e g e n e r a l p r i n c i p l e s a n d a r r a n g e m e n t s p r o v i d e d i i n t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e , s u c h a s t h e “ p o i n t s o f s i n g l e c o n t a c t ” , t o s o m e o r a l l o f t h e e x c l u d e d s e r v i c e s .
S ER V I C E D IRE K
8 ) S e e A r t i c l e 4 ( 1 ) .
Jf. afsnit 4 i denne håndbog.
S e e S e c t i o n 4 o f t h i s h a n d b o o k .
฀m฀฀Ikke-økonomiske tjenesteydelser af almen interesse
Non-economic services of general interest
I GENNEMFØRELSEN
T h e t e r m s “ n o n
Udtrykket ikke-økonomiske tjenesteydelser henviser til tjenesteydelser, som ikke udføres for en økonomisk modpart.
T h e s e a c t i v i t i e s d o n o t c o n s t i t uijt e a s e r v i c e w i t h i n t h e m e a n i n g o f A r t i c l e 5