natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med en målrettet socialpolitik vil man forsøge at rette op på de værste uligheder.
An active social policy sets out to correct the most glaring imbalances.
Den Europæiske Socialfond (ESF) blev oprettet i 1961 til støtte for arbejdstagernes beskæftigelsesmuligheder og faglige og geografiske bevæge lighed.
The ESF was set up in 1961 to help create jobs and promote vocational and geographical mobility in industries not covered by the ECSC.
Herved blev EKSF's arbejdsområde udvidet, og fonden blev flittigt anvendt i 1960'erne til omskoling af de tusinder af minearbejdere, der var blevet ramt af kulminelukninger.
The ECSC itself took similar action, mainly in the 1960s, to help redeploy the thousands of miners affected by pit closures.
Alene kan den ikke løse alle de problemer, der skyldes krise eller manglende udvikling i visse regioner.
This would not be enough to solve the problems caused by recession and underdevelopment.
Både de enkelte landes og EU's politik forventes at give en dynamisk vækst, hvor de sociale fremskridt bør prioriteres højt.
The dynamism generated by economic growth, encouraged by appropriate policies at nation al and Community level, must be harnessed first and foremost to social progress.
Grundlaget for et social- og arbejdsmarkedspolitisk integreret EU udgøres af bestemmelserne i traktaten om f.eks. lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde og af de nye direktiver om beskyttelse af arbejdstagerne (sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen) og om væsentlige sikkerhedsnormer. hedsnormer.
These stem from principles enshrined in the Treaties, such as equal pay for equal work, recent directives on health and safety, and the recognition of basic safety standards.
Samtidig med at udviklingen hen imod Den Økonomiske og Monetære Union synes stadig mere uundgåelig, er medlemsstaternes regeringer blevet mere lydhøre over for det tiltagende krav fra EU-borgerne om en mere aktiv beskæftigelsespolitik.
Whilst progress towards economic and mon etary union seems increasingly irresistible, the Member States have become aware that the Union's citizens increasingly expect a more active policy on jobs.
Spørgsmålet er, hvor dan man bevarer folks tillid til den europæiske integrations positive resultater og fremtidige udvikling, når De Femten lider under alvorlig strukturarbejdsløshed og i 1997 havde 17,9 millioner arbejdsløse.
How is the confidence of Europeans in the benefits and future of European integration to be reconciled when the Fifteen have structural unemployment which in 1997 affected 1 7.9 million people?
Derfor indføjede forhandlerne af Amsterdam-traktaten et nyt kapitel om beskæftigelsen, der således bliver en højt prioriteret del af EU's økonomiske politik.
When the Amsterdam Treaty was negotiated, a new chapter on employment was therefore introduced, making it a priority in the Union's economic policy.
Efter Det Europæiske Råd den 20. og 21. november i Luxembourg udformer medlemsstaterne en fælles strategi med sigte på at styrke de enkelte landes politik, bl.a. med hensyn til erhvervsuddannelse, støtte til oprettelse af nye virksomheder og forbedring af den sociale dialog.
At the European Council in Luxembourg on 20 and 21 November 1997, the Fifteen defined a common strategy for strengthening the policy of the Member States, particularly in vocational training, assistance in setting up businesses and improving social dialogue.
Der er opstillet ret ningslinjer for beskæftigelsespolitikken, og gen nemførelsen af den vil blive overvåget af medlemsstaterne og EU-institutionerne efter en fælles procedure for evaluering af resultaterne. taterne.
Guidelines for jobs were set which the Member States and the Community institutions will consistently follow according to a common procedure for evaluating the results.
Det Europæiske Råd vedtog i december 1 991 en protokol om anvendelse af fælles skabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, hvor de rettigheder, der bør være gældende på EF's arbejdsmarked, blev fastsat: fri bevægelighed, rimelig aflønning, forbedring af arbejdsvilkårene, social beskyttelse, foreningsfrihed og kol
In Maastricht in December 1991 the Member States (with the exception of the United Kingdom) adopted a protocol on social policy following on from the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers. This set out the rights to be enjoyed by work ers throughout the Community: free movement, fair pay, better working conditions, social security protection, freedom of association and collective bargaining, vocational training, equal treatment for men and women, information,
Det gælder om at forene de to principper og reducere forskellene mellem regionerne — hvilket medfører øgede udgifter — samtidig med at budgetdisciplinen overholdes, og medlemsstaterne holder sig inden for deres stramme økonomiske rammer, idet disse elementer er en forudsætning for Den Økonomiske og Monetære Union.
Financing the common policies context of strict budgetary discipline and Member States' limited room for manoeuvre if economic and monetary union is to be a success.
Det Europæiske Råd i Edinburgh vedtog den 12. december 1992 de finansielle overslag for perioden 1993-1999.
On 12 December 1992 the Edinburgh European Council adopted the financial per spective for 1993-99.
De opererer med en for højelse af forpligtelsesbevillingerne på EU-bud-gettetfra 69 mia. ECU i 1993 til 84 mia. ECU i 1999.
It increases the Community budget from ECU 69 billion (commitment appropriations) in 1993 to ECU 84 billion in 1999.
Loftet for Fællesskabets egne indtægter skal også forhøjes lidt fra de nuværende 1,2% til 1,27% af EU's BNI.
The own resources ceiling will be raised slightly: to 1.27 % of the Union's gross national product as against 1.2 % previously.
Forhøjelsen skal især gå til tre hovedområder: udvikling af EU's indsats over for omverdenen, der skal ses i forbindelse med den internationale rolle, som integrationen giver EU; styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed, der er en forudsætning for det indre marked og Den Økonomiske og Monetære Union, samt forbedring af de europæiske virksomheders konkurrenceevne. ne.
The additional funds are concentrated on three key objectives: expanding external action in line with the Community's new responsibilities in world affairs; strengthen ing economic and social cohesion — an essential feature of the single market and economic and monetary union — and improving the competitiveness of European business.
Særlig vigtige blandt disse udfordringer er udsigten til nye udvidelser med landene i Centralog Østeuropa og nødvendigheden af at holde de offentlige udgifter nede og tage hensyn til visse medlemsstaters voksende betænkeligheder over deres finansielle bidrag til EU's budget.
At the heart of these challenges lies the prospect of further accessions by the countries of central and eastern Europe, the need to contain public expenditure and the growing concerns of some Member States over their financial contributions to the European Union's budget.
Derfor foreslår Kommissionen at fastholde »budgetmæssig status quo« i perioden 20002006, hvilket udelukker en forøgelse af de finansielle midler udover loftet på 1,27 % af BNI, men samtidig opretholder de finansielle over førsler, der er nødvendige på grund af princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne og mellem EU og ansøgerlandene.
The Commission is therefore proposing a status quo on the budget for the years 2000 to 2006, which rules out any increase in financial resources beyond the 1.27 % ceiling of the GNP, whilst ensuring that vital finances continue to flow, guaranteeing solidarity between the Member States, as well as between the Union and prospective members.
Kommissionens nye initiativer har ført til de fornyelser, der krævedes i beslutningerne fra Maastricht: oprettelse af en Samhørighedsfond til fordel for Grækenland, Spanien, Portugal og Irland; nye retningslinjer for konkurrencepolitikken, indførelse af en industripolitik, støtte til forskning og teknologisk udvikling, styrkelse af socialpolitikken og erhvervsuddannelsen samt udvikling af infrastrukturnettene. strukturnettene.
The Commission's new initiatives have put the decisions taken in Maastricht into practice. They include the establishment of a cohesion fund to help Greece, Ireland, Portugal and Spain, new measures to promote competition, the introduction of an industrial policy, the promotion of research and technological development, steps to strengthen social pol icy and promote vocational training, and the development of infrastructure networks.
For at rationalisere og effektivisere virkningerne af disse finansiel le overførsler foreslår Kommissionen at reducere antallet af prioriterede mål til tre:
In order to rationalise and reinforce the effect of these financial transfers, the Commission is proposing to reduce the prime objectives to three:
Disse nyskabende politikker, der er iværksat af Unionen, er baseret på to principper: subsidiaritetsprincippet eller nærhedsprincippet, ifølge hvilket EU kun skal gribe ind, hvis den fælles indsats er mere effektiv end det enkelte lands, medmindre der er tale om områder, hvor EU har enekompetence, og solidaritetsprincippet, der er omfattet af den fælles målsætning om økonomisk og social samhørighed.
The innovative policies implemented by the Union are based on two principles: subsidiarity, whereby Community action (outside areas where it has sole jurisdiction) is confined to areas where it is most effective, and solidarity, which is reflected in the objective of promoting economic and social cohesion.
— Mål nr. 1 vedrører hjælp til udviklingen af regioner med et BNP per capita på under 75 % af EU-gennemsnittet, og hertil afsættes 2/3 af de samlede bevillinger. — Mål nr. 2, der vedrører andre regioner med strukturproblemer, dvs. regioner under strukturomlægning, landbrugsdistrikter i tilbagegang, kriseramte regioner, der er afhængige af fiskeriet, og bykvarterer med særlige vanskeligheder. — Mål nr. 3 er koncentreret om udvikling af de menneskelige ressourcer og bekæmpelse af arbejdsløshed i overensstemmelse med det nye afsnit om beskæftigelse, der er ind føjet i traktaten.
— Objective 2 which affects the other regions prey to structural problems, whether these are areas undergoing economic change, rural areas in decline, areas in crisis which are dependent on fishing, or urban areas in difficulty;
Landbrugspolitikken er i dag blevet offer for sin egen succes, og principperne har måttet omlægges, for at man kan bremse væksten i produktionen (2 % årligt fra 1973 til 1988), der langt oversteg væksten i forbruget (0,5 % årligt), hvilket medførte så omfattende udgifter for fællesskabsbudgettet, at det truede udviklingen af politikken på andre områder.
In June 1 992 the Council adopted a reform of the common agricultural policy designed to reduce cost while maintaining competitiveness. tiveness.
Det væsentligste formål med reformen er, at støtten ikke længere skal være bundet til produktionsmængden, men fremme kvaliteten, skabe bedre overensstemmelse mellem produktion og efterspørgsel samt nedbringe den intensive, miljøskadelige produktion.
— Objective 3 is focused on developing human resources and fighting unemployment according to the new heading on employment introduced into the Treaty.
Agenda 2000 rummer ligeledes forslag til en række foranstaltninger med sigte på at styrke før-tiltrædelsesstrategien og den regionale samhørighedsindsats, der skal gennemføres over for de kommende nye medlemsstater (se lektion 8).
Agenda 2000 also sets out a range of measures for strengthening strategy prior to member ship and the regional cohesion effort which must apply to new members of the Union (see Chapter 8).
Reformen af den fælles landbrugspolitik
The objectives assigned to the common agricultural policy by Article 33 (formerly Article 39) of the EC Treaty have largely been achieved.
Rådet vedtog i juni 1992 de finansielle over slag for landbrugspolitikken, der tager sigte på at lette udgiftsbyrden og samtidig bevare konkurrenceevnen.
These are to ensure a fair standard of living for the agricultural community, to stabilise markets, to ensure reasonable prices for consumers, and to modernise agricultural structures.
I de ret ningslinjer for den fælles landbrugspolitik, som Kommissionen har udstukket i sin Agenda 2000, foreslår den en uddybning af reformen fra 1992 og nye prissænkninger på landbrugsprodukter, især de vigtigste afgrøder, oksekød og mælk, ledsaget af kompensationer til producenterne i form af direkte betalinger.
The flight from the land and the modernisation of farming have reduced the proportion of the Union's labour force working in agriculture from 20 % to below 8 % and encouraged the development of a competitive agricultural industry.
Principperne om markedets enhed, fællesskabspræference og økonomisk solidaritet fungerede hensigtsmæssigt, da der var underskud af landbrugsprodukter.
Surplus production would be a drain on Community resources, hindering the development of other policies.
Med sigte på at imødekomme borgernes betænkeligheder blev traktatens bestemmelser om folkesundhed og forbrugerbeskyttelse styrket kraftigt i Amsterdam.
The crisis in confidence caused by the emergence of the so-called mad cow disease, BSE (bovine spongiform encephalopathy), forced the Commission to declare an embargo on many products in the beef chain.
Offentligheden er blevet stadig mere bevidst om nødvendigheden af at beskytte naturens rigdomme og forbedre beskyttelsen af den enkeltes for brug og omgivelser.
The Commission, in its Agenda 2000 guidelines on Community agricultural policy, proposes to deepen the 1992 reforms by planning a further reduction in the prices of farm products in major crops, beef and milk, accompanied by compensation to producers in the form of direct payments.
EU har følt det nødvendigt at tage konkrete skridt: fælles regler mod luftforurening; mindre freon, der skader ozonlaget; rensning af byernes spildevand; kontrol med kemiske produkter; affaldsbehandling; mindre støj fra køretøjer osv. Der ligger også andet end tvang i de skrappere regler og miljøbeskyttelseslovgivningen, idet EU samtidig har afsat økonomiske midler til projektstøtte eller til at hjælpe erhvervslivet til at følge EU-reglerne.
In response to the concerns of the people, the Treaty's clauses on public health and consumer protection were heavily reinforced in Amsterdam.
Som en opfølgning af det indre marked har EU gradvis udvidet sin indsats til at omfatte andre områder.
Gradually the Community has become actively involved in new areas, developing policies to flank the single market.
I dag er den europæiske dimension nærværende i borgernes hver dag og berører mange vigtige samfundsproblemer: miljøbeskyttelse, sundhed, forbrugerrettigheder, konkurrence og sikkerhed inden for transportsektoren, uddannelse og kultur.
Growing public awareness of the need to conserve the plan et's scarce resources and to do more to protect the consumer and the quality of life has prompted the Union to act in specific areas: air pollution standards, the use of chlorofluorocarbons (CFCs) which damage the ozone layer, the treatment of urban sewage, the control of chemicals, waste manage ment, noise levels of vehicles, and so on.
Er det virkelig nødvendigt, at EU breder sig over alle disse områder, og er det legitimt, i betragtning af at alle medlemsstaterne har et demokratisk styre, hvor de lokale eller nationale myndigheder udmærket er i stand til at imødekomme borgernes ønsker og behov?
The Community now has a direct bearing on the lives of individuals, dealing as it does with real social issues such as environmental protection, health, consumer rights, competition and safety in the transport industry, education and culture.
Med udgangspunkt i konklusionerne af 8. november 1997 fra et midlertidigt under søgelsesudvalg har Europa-Parlamentet støttet Kommissionens bestræbelser på at omstrukturere dens tjenestegrene og intensivere EU's indsats til fordel for folkesundheden.
In many cases only the Community is in a position to regulate and provide the necessary funding. In some instances, the Union's response has opened the way to progress, inspired others
I vished om at Europas fremtid afhænger af europæernes evne til at holde stillingen i det teknologiske kapløb, har EF fra begyndelsen fuldt ud været klar over den fælles forsknings dynamiske virkning og støttet denne investering i fremtiden.
The Union is convinced that Europe's future depends on its ability to keep up in the technology race. From the outset it recognised the dynamic effect of joint research and its potential as an investment in the future.
Samtidig med EØF oprettede man i 1 958 Euratom, der skal fremme en fælles civil udnyttelse af atomenergien. EU har sit eget forskningscenter, Det Fælles Forskningscenter (FFC), der består af ni institutter fordelt på fire lokaliteter: Ispra (Italien), Karlsruhe (Tyskland), Petten (Nederlandene) og Geel (Belgien).
Euratom, established in 1958 at the same time as the
EU's indsats er et supplement til de enkelte landes, idet man støtter projekter, hvor der samarbejdes mellem laboratorier i flere medlemsstater.
The Community has its own Joint Research Centre (JRC), comprising seven institutes spread over five sites — Ispra in Italy, Karlsruhe in Germany, Petten in the Netherlands, Seville in Spain and Geel in Belgium.
Man fremmer både grundforskning, som f.eks. kontrolleret termonuklear fusion, som kan være en uudtømmelig energikilde i det 21. århundrede (JET-programmet, Joint European Torus) og strategisk vigtige, men truede industrisektorer som elektronik og EDB.
It promotes fundamental research in areas such as controlled thermonuclear fusion — a potentially inexhaustible source of energy for the 21 st century (the Joint European Torus (JET) programme) — and in vulnerable strategic industries such as electronics and computers.
På grundlag af forslag i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse vedtog Det Europæiske Råd den 25. juni 1994 11 store transportprojekter, bl.a. anlæg af højhastighedsjernbaner mellem storbyer i adskillige medlemsstater.
On 25 June 1994, on the basis of proposals presented by the Commission in its White Paper on growth, competitiveness and employment, the European Council adopted a list of 11 major projects in transport — in particular, the building of high-speed trains to link major cities in several Member States.
Ud over disse beskæftigelsesfremmende projekter skal der iværksættes en række andre projekter, der både skal bidrage til ny økonomisk vækst og oprettelse af nye arbejdspladser og tilvejebringe de infrastrukturer på informationsområdet (»informationsmotorveje«) og ener giområdet, som det europæiske kontinent har brug for.
In addition to this job-creating work, other projects are designed both to promote the recovery of economic growth and to create jobs and generate infrastructures in the field of information ('information highways') and energy which the European continent needs.
På EU's budget for 1997 blev der afsat en halv milliard ECU til medfinansiering af disse projekter.
ECU 0.5 billion was allocated to the Union's budget in 1997 to help finance these projects.
Men med lemsstaternes politiske vilje til at oprette Den Økonomiske og Monetære Union strandede på virkningerne af den første oliekrise og mistede dynamikken.
But the political will to press ahead with this union was weakened by the first oil crisis and the project ran out of steam.
(ØMU) er en naturlig videreudvikling i for længelse af det indre marked og ventes at blive en meget kraftig politisk impuls for den videre europæiske integrationsproces.
Economic and monetary union is a logical accompaniment to the single market and a major political milestone on the road to a united Europe.
At forene de valutaer, der i flere århundreder for en række europæiske lande har været både symboler på og instrumenter for deres suverænitet, er et initiativ uden fortilfælde i vores historie siden Romerriget og uden sidestykke i verden.
Uniting currencies which to the countries of Europe were the symbols and instruments of their sovereignty for several centuries is a venture which has neither a precedent in our history since the Roman Empire, nor any equivalent elsewhere in the world.
Den fælles mønt skal indføres den 1. januar 1999, erstatte de nationale valutaer fra den 1. januar 2002 og bidrage til at give den enkelte borger følelsen af at tilhøre et nyt fællesskab. lesskab.
A single European currency should come into circulation on 1 January 1999, replacing national currencies as from 1 January 2002, and helping to make ordinary people more aware of belonging to a new entity.
11972 skabtes det europæiske valutakurssystem, kendt som Valutaslangen.
However, a European exchange rate system, popularly known as the 'snake', was introduced in 1972.
I 1974 vedtog Rådeten beslutning om gennemførelse af en høj grad af økonomisk konvergens i EF samt et direktiv om stabilitet, vækst og fuld beskæftigelse. Den voksende økonomiske ustabilitet undergravede imidlertid langsomt systemets grundlag, og den franske franc, det britiske pund og den italienske lire forlod slangen. gen.
In 1974 the Council adopted a decision designed to bring about a high degree of convergence between national economies and a directive on stability, growth and full employment.
Indførelsen af den fælles europæiske valuta er resultatet af en lang og sej udvikling.
The emergence of the single European currency is the result of lengthy, patient development. opment.
DET EUROPÆISKE MONETÆRE SYSTEM (EMS)
THE EUROPEAN MONETARY SYSTEM
På Det Europæiske Råds møde i Bremen den 6. og 7. juli 1978 besluttede stats- og regeringscheferne at oprette det europæiske monetære system (EMS), der trådte i kraft den 13. marts 1979.
On 6 and 7 July 1978, at the Bremen European Council, the Heads of State or Government decided to establish the European Monetary System (EMS), which came into force on 13 March 1979.
Der er skabt et stadig større valutamæssigt stabilt område.
The EMS has succeeded in creating a zone of increasing monetary stability.
Men EMS'en har ¡midlertid ikke opfyldt hele sin målsætning, idet visse medlemsstater ikke deltager i valutakursmekariismen, eller hvis de gør det, så er det med større udsvingsmargener.
But it has still to achieve its true potential. Several currencies remain outside the exchange rate mecha'nism or are allowed to fluctuate within wider bands.
Den manglende konvergens i landenes finanspolitik har skabt nogle spændinger, og visse konkurrencebetingede devalueringer har truet det indre markeds enhed.
Insufficient convergence of national budgetary policies has created ten sions, and some competitive devaluations have threatened the unity of the single market.
Det afgørende skridt hen imod ØMU
The last lap on the road to EMU
Med systemets succes er der opstået et valutamæssigt stabilt område i Europa, der har været gavnligt for vækst og investeringer.
The EMS has created a zone of monetary stability in Europe, encouraging growth and investment.
Det viste sig hurtigt nødvendigt at indføre en fælles valuta, hvis man ville fjerne de ikketoldmæssige hindringer for den frie bevæge lighed for varer, kapital, tjenesteydelser og per soner samt fuldende virkeliggørelsen af det indre marked.
In order to remove the non-tariff barriers to the free movement of goods, capital, services and persons and complete the single market, the single currency quickly seemed to be a necessity.
På grundlag af en rapport fra Kommissionens formand, Jacques Delors, fastsatte Det Europæiske Råd i Madrid i juni 1989 de overordnede principper, der skulle føre til en Økonomisk og Monetær Union: en fælles valuta, der skal gennemføres i flere faser, hvor den første skulle begynde 1. juli 1 990, og parallelisme mellem valutapolitik og økonomisk politik.
On the basis of the report submitted by the Commission President, Jacques Delors, in June 1989, the Madrid European Council defined the objectives in broad terms: the Community was to embark on a process comprising several stages, the first of which was to begin on 1 July 1990, and culminating in the introduction of a single currency. Monetary and economic progress would go hand in hand.