natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opfølgning er en vigtig del af videnopbygning.Medhenblik på at skabe større incitament for EU til at investere i civilsamfundsdeltagelse har Kommissionen brugfor et sammenligningsgrundlag for vurderingen af sineaktiviteter inden for deltagelse.Sådanne vurderinger vilgøre det lettere for Kommissionen (og offentlige administrationer på nationalt og regionalt plan) at orientere sig isine bestræbelser på at fastlægge og gennemføre minimumsstandarder for folkelige konsultations- og deltagelsesprocesser.
Follow up is an important component of the knowledge-building process.In order to create more of anincentive for the EU to invest in civil society participa-tion,the Commission needs benchmarks for measuringits participatory activities.Such evaluation exerciseswill help to orient the Commission (and public administrations at the national and regional level) in its effortsto define and implement minimum standards for publicconsultation and participatory processes.
På den konference,der fandt sted i Bruxelles i midten af2003,og som samlede repræsentanter for de vigtigsteaktører - civilsamfundsorganisationer, forskningsinstitutter, beslutningstagere og industrifolk - blev der informeret om den endelige rapport og dennes konklusioner.
The mid-2003 Brussels conference,which broughttogether representatives of the major stakeholders – civil society organisations, research institutes, governments and industry – informed the preparation of the final report and its conclusions.
Dette resulterede i udarbejdelsen af et vist antal anbefa-linger,der blev yderligere analyseret og raffineret af Kommissionen med henblik på at udtænke et udkast til enspilleplan.Kommissionens forslag for fremtidig handlingfokuserer på fire nøgletemaer:forbedring af viden,udvik-ling af en deltagelseskultur,integration af deltagelse ibeslutningsprocessen og oprettelse af en juridisk ramme.
The various European Commission Directorates-General (DGs) have amassed a great deal of expertisein civil society participation.An internal mechanismshould be set up as a cost-effective means of sharingthis know-how and promoting mutual learning. This knowledge-sharing can be achieved through steeringgroups and inter-DG workshops.It would also favour acultural change inside the Commission.
Europa-Kommissionens forskellige generaldirektorater(DG'er) har samlet en masse ekspertise i civilsamfunds-deltagelse.Der burde udvikles en intern mekanisme,derkunne fungere som et omkostningseffektivt redskab til atformidle denne knowhow og fremme udveksling afviden.Denne videnudveksling ville kunne opnås via styregrupper og workshops på tværs af DG'erne.Det villesamtidig fremme en kulturændring inden for Kommissionen.
This process produced a number of recommendations which were further analysed and refined by the Commission to come up with a proposed game plan.The Commission’s proposals for future action revolvearound four main themes:enhancing knowledge,shaping a participatory culture,integrating participation into policy-making,and forging a legal framework.
En bedre viden om deltagelse i ERA
Enhancing knowledge on participation in ERA
Hvordan kan Europa forbedre kapaciteten af sine beslutningsmekanismer til at inddrage civilsamfundet?
How can Europe boost the capacity of its policymaking mechanisms to involve civil society?
Først og fremmest via viden!
Firstly,through knowledge!
Eftersom effektive udvekslinger af viden er en nøgle til vellykket deltagelse,burdeder oprettes et 'virtuelt europæisk akademi' til at formidleskræddersyede uddannelser til de enkelte grupper afaktører.Akademiet kunne fungere som et innovativtundervisnings- og uddannelsesrum og en virtuel 'tæn-ketank'.Selvom det ville blive forvaltet på EU-niveau,villedets fokus dække forskellige målgruppers og medlemsstaters krav.Et globalt overvågningssystem burdeoprettes med henblik på systematisk at screene internationale udviklinger af relevans for europæisk forskning.
Since effective knowledgeexchange is key to successful participation,a ‘virtual European academy’should be set up to providetraining that is individually designed for each stakeholder group.The academy could operate as aninnovative teaching and training area and a virtual ‘think-tank’. Although it should be run at EU level,its focus would encompass the requirements of different target groups and Member States.A globalmonitoring system should be set in place to screen
18_ NYE STYREFORMERI
SOCIETY A KEY TO THE LAB
DETEUROPÆISKEFORSKNINGSRUM– BORGERNESNØGLETILLABORATORIET be Det Eu Komm
In i way invol theRe consult stak
Mod en deltagelseskultur
Towards a culture of participation
Integration af deltagelse i beslutningsprocessen: action!
Embedding participation in the policymaking process: action!
Civilsamfundet burde være en aktiv partner i udarbejdelsen og gennemførelsen af fremtidige rammepro-grammer.Men før dette kan ske,er Kommissionen nødttil - via konsultation - at udforme en mekanisme for ensådan deltagelse.
Civil society should become an active partner inbuilding and implementing future Framework Programmes. But before this can happen, the Commission needs to design – through consultation – a mechanism for such participation.
Inden for de næste par år skulle europæerne gernebetragte det at deltage lige så naturligt som det atstemme og som et naturligt komplement til stemmeafgi-velse.Frøene for deltagelse skulle gerne spire,og deresrødder skulle gerne forankre sig dybt i vores kultur.Dette kræver en holdningsændring.Udvekslingen aferfaringer mellem Europa-Kommissionens tjenester,derblev omtalt i det forudgående afsnit,skulle bidrage til atmedføre en sådan kulturændring inden for EU'sudøvende instanser.
Within a few years,Europeans should find participation as natural as voting and,indeed,its natural complement. Participation seeds should grow and theirroots should become firmly anchored in our culture.This calls for a change of attitude.The exchange ofexperience between European Commission servicesmentioned in the previous section should help bringabout this cultural change within the EU executive.
Der burde oprettes et dynamisk og fleksibelt offentligtforum med henblik på at fremme en bedre forståelse afsamfundets behov og krav samt at lette udvekslingen afde forskellige aktørers synspunkter.Selvom dette forumville være permanent,burde dets strukturer være ela-stiske,så det kunne reagere på ændringer af emner.
A dynamic and flexible public forum should be created in order to enhance understanding of society’sneeds and demands,as well as to facilitate theexchange of views between various stakeholders.Although permanent,the forum would be fluid instructure to allow it to react to changing issues.
Der burde også oprettes et system til tidlig varsling afkontroversielle etiske spørgsmål med henblik på atanspore til relevante offentlige debatter.Dets strukturerburde være fleksible nok,til at systemet ville kunne tilpasses kontekstuelle ændringer,og det burde trække påekspertise fra nuværende etiske råd.
Beyond the Commission, cross-fertilisation shouldalso be fostered among the communities of stake-holders.The public should be allowed to quiz leadingscientists and academics on topical scientific andresearch issues.Universities across Europe could host‘Future Days’events that would allow such dialoguesto take place.This would help bring research andpolicy-makers closer to society at local and regional levels.
Rettigheder og pligter: framme
Rights and obligations: defining a legal framework
Videnskabsmænd er ikke altid helt klar over deresarbejdes samfundsmæssige konsekvenser.På sammemåde råder civilsamfundsorganisationer ikke altid overtilstrækkelig videnskabelig ekspertise og har brug forsund videnskabelig rådgivning.Udvekslingsprogrammerkunne fremme tættere samarbejde - via udstationeringer- mellem forskere og civilsamfundet.Industrien kunneogså drage fordele af disse udvekslinger.
Policymakers at national,regional or local levelsshould also embark on coordination exercises thatwould allow them to benchmark their own practices.
Der findes ikke nogen juridisk ramme,der skrinlæggerog kodificerer civilsamfundets ret til at blive inddraget ibeslutningsprocessen på forskningsområdet,hverken på EU-niveau eller andetsteds.Udarbejdelsen af en sådanramme er væsentlig,fordi en sammenhængende inddragelse af civilsamfundet i ERA forudsætter et konsekventog harmonisk grundlag.EU burde føre an i udviklingen afen global konvention om civilsamfundets deltagelse ibeslutningstagningen på forskningsområdet.Men hvisdette ambitiøse mål skal nås,er en langsigtet inddragelse af civilsamfundet og andre aktører nødvendig,nårgrunden lægges.
A legal framework that enshrines and codifies civilsociety’s right to be involved in research decisionand policymaking processes does not exist either atthe EU level or beyond.The forging of such a framework is essential because the coherent involvementof civil society in the ERA requires a consistent andharmonious foundation.The EU should lead the waytowards forging a global convention on civil societyparticipation in research policy-making.
Beslutningstagere på nationalt,regionalt eller lokalt planburde også kaste sig ud i koordinationsøvelser,der villegøre det muligt for dem at vurdere deres egne måder atfungere på.
Achieving this ambitious goal will require the long-term involve- ment of civil society and other stakeholders in laying the groundwork.
I sine bestræbelser på a befale en vej fremad mod e rbedring af civilsamfundet deltagelse i eslutningsprocessen inden
its efforts to recommend ay forward for enhancing olvement of civil society he governance of the Euro
Europæiske Forskningsrum,
Research Area, the Commiss lted widely among the var
Civilsamfundet -Civilsamfundet omfatter de enkelte borgere og de foreninger,der repræsenterer dem.Disse tilhører den såkaldte 'tredje sektor',der hverken er en del af statsapparateteller den private sektor.
Civil society –Civil society includes individual citizens and the associations representing them.These belong to the so-called ‘third sector’which is neither part of the state apparatus nor the private sector.
ECAS -European Citizen Action Service,en europæisk interesseorganisation der har til formål atsikre borgernes rettigheder i Europa samt at sikre,at borgerne bliver hørt i europæisk politik.
ECAS – European Citizens Action Service
RP6 -EU's sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling
FP6 –The European Union’s Sixth Framework Programme for Research and Technological Development
GMO -Genetisk modificeret organisme
GMO –Genetically modified organism
Nye styreformeri Det Europæiske Forskningsrum:Civilsamfundets rolle -Titlen på en af Europa-Kommissionen støttet undersøgelse og konference i Bruxelles (juni 2003).
Governance of the European Research Area:the role of civil society –Title of European Commission-sponsored interim study,conference in Brussels (June 2003) and a final report
IFOK -Institut für Organisationskommunikationførte an i undersøgelsen,koordinerede ovennævnte konference og baserede sig på diskussionerne i udarbejdelsen sin endelige rapport.
IFOK –The Institute for Organisational Communication prepared the interim study,coordinated the conference refered to above,and used the discussions to formulateits final report
F & U -Forskning og udvikling
R & D –Research and development
FTU -Forskning og teknologisk udvikling
RTD –Research and Technological Development
Handlingsplan for videnskab og samfund -Handlingsplanen,der blev vedtaget af Kommissionen i 2001,har til formål at mobilisere folk og ressourcer overalt i Den Europæiske Union.
Science and Society Action Plan –Agreed by the Commission in 2001,theaction plan aims to mobilise people and resources from across the European Union.
V & T -Videnskab og teknologi
S & T –Science and technology
Hvidbog om Nye styreformer i EU -Hvidbogen,der blev offentliggjort af Kommissionen i 2001,indeholder en række anbefalinger med hensyn til hvordan man kan forbedre demokratiet i EU og øge institutioners legitimitet.
White Paper on European Governance –Released by the Commission in 2001,it contains a set of recommendations on how to enhance democracy in Europe andincrease the legitimacy of the institutions
20_ NYE STYREFORMERI
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
I 2004 vil der blive uddelt to typer
The Descartes Prizes 2004
Priser til en værdi af i mio. € for resultater af videnskabeligt samarbejde
Awards for achievements in scientific collaboration worth €i million
Priser til en værdi af 250.000 € for videnskadskommunikation
Awards for achievements in science communication worth €250 000
Tidsfrist for indsendelse afforslag: forslag: λ7·°°
Deadline for submission of proposals:
Programmet Videnskab og Samfund kan kontaktes på: rtd-sciencesociety@cec.eu.int
Contact the Science and Society programme rtd-sciencesociety@cec.eu.int
PRISOVERRÆKKELSEN FINDER
THE PRIZES WILL BE AWARDED ON
STED DEN 2. DECEMBER 2004
2 DECEMBER
PÅ Η RADSCH I N-SLOTTET I PRAG,
CASTLE,
FUSION FREMTIDENS
FUSION ENERGY FOR THE FUTURE
Hvordan kan vi tæmme og udnytte energien i fusion til gavn for menneskeheden?
How can we harness fusion power on earth to benefit mankind?
I denne folder forklares det hvordan og hvorfor EU støtterforskning i denne mulighed for bæredygtigenergiproduktion i fremtiden.
This brochure explains why and how the EU is fundingresearch on this option for future sustainable energyproduction.
Energi er livsvigtigt
Energy is vital
Fusion er universets drivkraft.Det er Solens og de andre stjerners energikilde.
Fusion is the powerhouse of the universe It is the energy source forthe sun and other stars odern society depends on access to a
Energi bruges
M ready supply of energy.
D overalt: til transport, opvarmning og belysning, i industri og landbrug. I øjeblikket får videt meste af vores energibehov dækket affossile brændslersom kul, olie og gas; endel kommer fra atomkraftog en del fra vedvarende energikilderhvoraf størstedelen ervandkraft og biomasse.
Energy is used everywhere: for transport, heating, lighting,and in industry and agriculture.
(Venligst udlånt af NASA)
(Courtesy of NASA)
Energibehovet stiger elv hvis der gøres en stor indsats for energibesparelser,forventes Verdens energibehov at blive fordoblet i de
Energy demand isincreasing ven with considerable efforts on energy saving, world
S næste 50 år.
E energy demand may double over the next 50 years.
Det skyldes både at forbruget per personstiger, og at Verdens befolkning forventes at vokse fraseks milliarder i dag til næsten 10 milliarder i 2050.
This is because per capita consumption is increasing andthe world’s population is expected to grow from 6 billion today to almost 10 billion in 2050.
Det meste af befolkningstilvæksten og stigningen iefterspørgslen vil ske i udviklingslandene hvor denhastige urbanisering øger behovet for elproduktion istor skala.
Most of this rise in energy demand, and the growthin population, will occur in developing countrieswhere rapid urbanisation is increasing the need forlarge-scale electricity generation.
Udviklingslandene Industrilandene
Developing Countries Industrialised Countries
A fbrændingen af fossile brændslerfrembringer kuldioxid, CO2, en drivhusgasder hæmmer varmeudstrålingen fra Jorden.
T carbon dioxide, a greenhouse gas which traps solar radiation.
Det er nu der skal handles for at få en sammensætningaf energiforsyningerne der er sikker og bæredygtig pålangt sigt, og som både kan mindske miljøbelastningenog dække det voksende energibehov.
There are growing concerns about theresulting global warming and otherdamaging effects on the environment.
Der er en voksende bekymring for denresulterende globale opvarmning ogandre miljøskader.
Action is needed now to ensure a mix of long-term,secure and sustainable energy supplies, able to reducethe environmental impact and satisfy growing energydemand.
Fusion: en mulighed for sikker og bæredygtig energiforsyning usion giver mulighed for emissionsfri og pålideligenergiforsyning i lang tid fremover og rummer flere
Fusion: an option for safe and sustainable energy supply usion offers the possibility of an emission-free and
• Den daglige drift af et fusionskraftværk kræver ikketransport af radioaktive materialer.
• Day-to-day operation of a fusion power station does notrequire the transport of radioactive materials;
F vigtige fordele:
F reliable long-term energy supply with some important advantages:
• Der udsendes ingen drivhusgasser.
• There are no greenhouse gas emissions; and
• Med det rigtige materialevalg bliver affald ikke enlangvarig byrde for fremtidige generationer.
• Fusion power stations can be made inherently safe –‘runaway’ or ‘meltdown’ accidents are impossible;
• Det er muligt at give fusionskraftværker indbyggetsikkerhed: ulykker hvor værket "løber løbsk" eller"smelter ned" er umulige.
• With a suitable choice of materials, waste will not bea long-term burden on future generations.
• Brændstofferne til energiproduktion i stor skala er tilstede overalt i rigelige mængder.
• The fuels are abundant everywhere for large-scaleproduction;
(Venligst udlånt af EFDA JET)
(Courtesy of EFDAJET) JET)
Hvordan virker fusion?
How fusion works toms of light elements, such as hydrogen, collide and
A peraturer der hersker i Solens centrum (omkring 15millioner grader).
A fuse together at the extremely high pressures and temperatures which exist at the centre of the sun (about15 million degrees Celsius).
Det frigiver store mængder energi,men i ret langsomt tempo.
This process releases alarge amount of energy but at a rather slow rate.
For at øge tempoet i energifrigivelsen her på Jorden harforskerne opnået at få gas i fusionsanlæg op på temperaturer der er ti gange højere.
To increase this rate on Earth, scientists have succeeded in producing gas with temperatures ten timeshigher in fusion devices.
I nogle få sekunder harman produceret energi i megawattskala.
Megawatts of power have beenproduced for a few seconds.
I Europa er dette sket i den fælleseuropæiske torus(JET, Joint European Torus) som er Verdens største fusionsanlæg og for tiden indehaver af verdensrekorden i produktion af energi ved fusion.
In Europe, this has been achieved in the Joint European Torus (JET), the world's largest fusion device whichcurrently holds the world record for fusion power.
Næste skridt ammen med sine internationale partnere undersøger Europa nu hvordan man bedst kommer videre
The Next Step urope and its international partners are looking for
S med et nyt stort forsøgsanlæg der har haft arbejdstitlen"Next Step" og nu kaldes ITER.
E the best way forward to construct a large ‘Next Step’ experimental facility, called ITER.
Det skal bygge videre påde vellykkede og banebrydende forsøg i JET og i mellemstore anlæg rundt omkring i Europa.
This will build on thesuccess of ground-breaking experiments conducted on JET and on medium-sized devices in laboratories across Europe.
ITER bliver næste skridt på vejen til sikker og bæredygtigfusionsenergi.
ITER will be the next step on the path to safe and sustainable fusion power.
Til at begynde med skal anlægget producere 500 MW fusionseffekt i perioder på op til timinutter, og senere forventes det at kunne opretholdeen stabil produktion.
It will generate 500MWof powerfor periods of initially up to ten minutes, and should beable to sustain steady-state operation.
På den måde vil det vise at det ervidenskabeligt og teknisk muligt at producere energi vedfusion i et anlæg i kraftværksstørrelse.
It will thus demonstrate the scientific and technical feasibility of fusionpower in a device of power station dimensions.
(Venligst udlånt af ITERinternational team)
(Courtesy of ITERinternational team)
Europæisk fusionsforskning usionsforskningen i EU's medlemsstater og associerede lande samordnes i et fælles europæisk program.
Fusion R & D in Europe usion research in the EU Member States and asso-
JET, den fælleseuropæiske torus.
This has allowed the realisation of projectssuch as the Joint European Torus (JET), which are toolarge for any one country to undertake.
I øjeblikket arbejder næsten 2000 forskere og teknikere i over 20 laboratorier, herunder JET,med en lang række forsknings- og udvik-lingsprojekterinden for fusionsenergi.
Nearly 2000 scientists and engineers are currently working on abroad range of fusion R & D projects in more than 20 laboratories, including JET.
Under det sjette rammeprogram (2002-2006) er der afsat750 millioner euro til fusionsforskning, deraf op til200millioner til at bygge ITER.
The Sixth Framework Programme (2002-2006) has abudget of 750 million for fusion research, includingup to 200 million for the possible construction of ITER.
Denne brede samordning af programmet har hjulpet Europa til at indtage en førerstilling i fusionsforskningen på verdensplan.
This wide-ranging coordination of the programme hashelped Europe to secure a leading role in world fusionresearch.
Udblik mod fremtiden beslutningen om særprogrammet skrev ministerrådet:
Looking forward n its decision on the Sixth Framework Programme, theCouncil of Ministers said:
"Fusionsenergi kan i sidste halvdel af vort århundredekomme til at bidrage til omfattende emissionsfri produktion af el i grundlastværker.
‘Fusion energy could contribute in the second half of thecentury to the emission-free large-scale production ofbase-load electricity.
De fremskridt, som fusionsforskningen har nået hidtil, berettiger til at fortsætteden kraftige indsats for at opfylde den langfristede målsætning om at etablere et fusionskraftværk."
The advances made in fusionenergy research justify the further pursuit of a vigorouseffort towardsthe long-termobjective of a fusion powerplant.’
Resultaterne af det næste store eksperiment vil dannegrundlag for opførelsen af det første kraftværk der producerer store mængder elektricitet, for at påvise at et fusionskraftværk kan drives pålideligt og sikkerhedsmæssigtforsvarligt.
The results from the next major experiment will form thebasis for the construction of a first power station, producing significant amounts of electricity, to demonstrate the safe and reliable operation of a fusion powerplant.
I det 21. århundredes anden halvdel kunne fusionen ydeet betydeligt bidrag til Verdens energiproduktion.
By the second half of the 21st century fusion could makesignificant contribution to the world’s energy production.
Flere oplysninger fås her: http://europa.eu.int/comm/research/energy/index_en.html http://www.iter.org http://www.efda.org
More information is available at: http://europa.eu.int/comm/research/energy/index_en.html http://www.iter.org http://www.efda.org
Europe Direct er en service, der har til formål at hjælpemed at besvare Deres spørgsmål om Den Europæiske Union
Europe Direct is a service to help you find answersto your question about the European Union
Hverken Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller personer, der handler på vegne af Kommissionen, er ansvarlige for,hvorledes oplysningerne i det følgende anvendes.
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information.
De synspunkter, der gives udtryk for i brochuren, genspejler ikke nødvendigvis Europa-Kommissionens synspunkter, men er aleneforfatterens.
The views expressed in this publication are the sole responsibility of the author and do not necessarily reflect the views of the European Commission.
Yderligere oplysninger om EU fås på Internet via Europa-serveren (http://europa.eu.int)Bibliografiske data findes bagest i denne publikation Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2004ISBN 92-894-7306-1© De Europæiske Fællesskaber, 2004Eftertryk tilladt med kildeangivelse Printed in Belgium TRYKT PÅ IKKE-KLORBLEGET PAPIR
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).Cataloguing data can be found at the end of this publication.Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004ISBN 92-894-7308-8© European Communities, 2004Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
EU's ekspertgruppe Arbejdsmetoder De 25 anbefalinger Indledende bemærkning
The EC Expert Group Working methods The 25 recommendations Preliminary remark
De 25 Anbefalinger
The 25 recommendations