natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Data fra de nationale Leader+ samarbejdsnet er indeholdt i en fælles database,som skal forbedre samarbejdet mellem de lokale aktionsgrupper, der modtagerstøtte gennemfællesskabsinitiativetfor udvikling aflanddistrikter.
The national Leader+ networks are providing input into a joint database designedto facilitate cooperation between 'local action groups' benefiting from the Community initiative for rural development.
Ensøgemaskine med nøgleord på 11 sprog letter søgningen efter partnere.Databasen »Market Place for Transnational Co-operation« er et meget nyttigtværktøj, også uden for Leader+-programmet, der er tilgængeligt fra de nationale Leader+-samarbejdsnets hjemmesider.
A search engine with key words in 11languages facilitates the identification of partners. Another very useful tool,outside of the Leader+ framework, is the 'Marketplace for transnationalcooperation', which can be accessed from the websites of the national Leader+networks.
Det svenske netværk er vært for den fællesdatabase.
The joint database is hosted by the Swedish network.
For projektmedarbejderne var oprettelsen af dette websted i år 2000 et megetpositivt skridt til fremme af Arc Manche som samarbejdsordning.
For the promoters of this site, its launch in 2000 was a very positive development interms of promoting the Arc Manche as a framework for cooperation.
Mission Opérationnelle Transfrontalière oprettedes af DATAR (Delegation til fysiskplanlægning og regional aktion, Frankrig) i 1997 og er en tværministeriel struktur, derer specialiseret i gennemførelse af grænseoverskridende projekter i Europa.
Set up by DATAR (Délégation à l'Aménagement du Territoire et à l'Action Régionale,France)in 1997, the cross-border operational mission is an interministerial structurespecialising in setting up cross-border European projects.
Dereswebsted er organiseret som en ressourcecentral beregnet på aktørerne i detgrænseoverskridende samarbejde.
Its website is designed as aresource base for all participants in cross-border cooperation.
Det indeholder et væld af oplysninger, herunderpræsentationer af områder og projekter, juridiske oplysninger, dokumentation ogkort, database om Interreg-fondene (kort, samlede programmeringsdokumenter ogtilhørende synteser), links og, ikke mindst, metodemæssige sektioner af stor interessefor dem, der arbejder med grænseoverskridende udvikling i Europa.
It contains a wealth ofinformation, including presentations of regions and projects, legal bases,documentary and cartographic resources, databases on the Interreg funds (maps,single programming documents and their summaries), links, and, importantly,methodological sections which will be of great interest to all promoters of Europeancross-border projects.
Desværre erwebstedet kun tilgængeligt på fransk.
It is regrettable, however, that the site is only available in French.
Organisationens målsætning er at fremme samarbejdet mellemregionale tv-stationer, stille et udvekslings- og diskussionsrum til rådighed for dem,der arbejder med audiovisuelle medier og regional information, og bidrage tiludviklingen af kulturen og europæiske regioners identitet.
Its aims are topromote cooperation between regional television stations, to provide a forum forthe exchange of ideas and experience for audiovisual organisations and regionalmedia, and to contribute to the safeguarding of the culture and identities of Europe's regions.
Circom indgår iproduktionssamarbejde og støtter programudveksling, inklusive tematiskeudsendelser, informative publikationer, grænseoverskridende aviser samtudsendelser om unge, kultur og musik.
Circom makes coproductions and stimulates the exchange ofprogrammes: theme programmes, news magazines, cross-border newspapers,documentaries, and youth, cultural and music programmes.
Netværket tildeler hvert år en Circom-pris tilde bedste regionale programmer om Europa.
The network awards anannual Circom prize for the best regional programmes on Europe.
© De Europæiske Fællesskaber, 2003Eftertryk tilladt med kildeangivelse.
© European Communities, 2003Reproduction authorised, provided the source is acknowledged
Oplysninger om EU’s regionale støttehttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Information on European Union regional aidhttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Udvekslingaf god praksis
Exchanginggood practice
Fokus på udvidelsen
Spotlight on enlargement
Et nyt partnerskab for samhørighed
A new partnership for cohesion
En ny model for EU
A new partnership for cohesion in the enlarged Union
Udvidelsen betyder en fundamental omlægning af EU’s styreformer, finansiering og politiske målsætninger. John Bachtler gennemgår de udfordringer, som udvidelsen indebærer for EU’s samhørighedspolitik.
The European Commission has adopted the Third report on economic and social cohesion (COM(2004) 107), in which it sets out its vision of cohesion policy in an enlarged Union for the 2007–13 period.
Aktører og beslutningstagere får samtidig mulighed for at stifte bekendtskab med EU’s spilleregler.
John Bachtler examines the challenges of enlargement for EU cohesion policy.
Billeder (sidenr.): Europa-Kommissionen (1, 4, 5, 6, 7, 8, 9), Czech Tourist Office (4), projektdeltagere(10, 14, 15, 16, 17, 18, 21), Augustów kommune (3, 11), Grzegorz Chelminski (12), Andrzej Chrobak (12), Suwalki kommune (13), Malta Tourist Office (16), Région Nord-Pas de Calais (25, 26). Forsidebillede: Budapest (Ungarn) — Szechenyi Broen over Donau med Pest i baggrunden.
Photographs (pages): European Commission (1, 3, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 22, 24), Czech Tourist Office (4), project promoters (14, 18, 21), Municipality of Augustów (15), Grzegorz Chelminski (16), Andrzej Chrobak (16), Municipality of Suwalki (17), Maltese Tourist Office (20), AEIDL (23), Nord-Pas-de-Calais region (25, 26).Cover: Budapest (Hungary) — Szechenyi Bridge over the Danube and Pest in the background.
Ansvarshavende redaktør: Thierry Daman, Europa-Kommissionen, GD for Regionalpolitik.
Editor: Thierry Daman, European Commission, Directorate-General for Regional Policy.
Bladet trykkes på engelsk og fransk på genbrugspapir.
This magazine is printed in English and French on recycled paper.
De tematiske udgaver er tilgængelige på 19 EU-sprog på internetadressen http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
The thematic dossier is available in 19 languages of the European Union at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Udvidelsen og EU’s samhørighedspolitik
Designed to benefit all of Europe’s citizens and regions, and tailored to particular circumstances, cohesion policy will of course remain centred on the most disadvantaged.
Byfornyelsesprojekt i Augustów (Polen) finansieret af Phare tens debat og beslutningstagning omkring EU’s fremtidige styreformer, finansiering og politiske målsætninger.
Urban regeneration project financed by Phare in Augustów (Poland) sion-making on its future governance, funding and policy objectives.
Udvidelsen betyder en fundamental omlægning af EU’s styreformer, finansiering og politiske målsætninger.
Enlargement is leading to a fundamental reshaping of the governance, funding and policy objectives of the Union.
John Bachtler gennemgår de udfordringer, som udvidelsen indebærer for EU’s samhørighedspolitik.
John Bachtler examines the challenges of enlargement for EU cohesion policy.
I maj 2003 fremlagde konventet om »Europas fremtid« formelt en lang række forslag til, hvordan EU’s politik skal udformes, magtfordelingen, EU-institutionernes virke og afstemningssystemer for at skabe et mere effektivt og ansvarligt EU.
In May 2003, the Convention on the Future of Europe formally submitted a wide range of proposals for EU policymaking, the division of powers, the functioning of European institutions, and voting systems, with the aim of achieving greater efficiency and accountability.
Efter mere end ti års reformering og forhandlinger nærmer EU sig en milepæl i sin økonomiske og politiske udvikling. Udvidelsen indebærer, at EU den 1. maj 2004 optager ti nye medlemsstater — Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovenien, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn.
After more than a decade of reform and negotiation, the EU is approaching the economic and political milestone of enlargement to take in 10 new Member States — the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia — on 1 May 2004.
På lidt længere sigt arbejder Rumænien og Bulgarien på at kunne tiltræde EU i 2007, Tyrkiet venter på, at forhandlingerne sættes i gang, og andre potentielle kandidatlande — Kroatien, Makedonien, Bosnia-Herzegovina, Serbien-Montenegro — har ansøgt om eller påtænker at ansøge om medlemsskab snarest mulig.
Looking forward, Romania and Bulgaria are working towards an accession date of 2007, Turkey is waiting for negotiations to start, and other potential candidate countries — Croatia, Macedonia, Bosnia and Herzegovina, Serbia and Montenegro — have applied or are intending to apply for membership as soon as possible.
I lyset af den helt enestående udvidelse med ti lande befi n-der Den Europæiske Union sig i en kritisk periode med in-
Against the historic backdrop of enlargement, the European Union is engaged in a critical period of debate and deci-
Med hensyn til finansiering har Europa-Kommissionen offentliggjort sin meddelelse om de finansielle perspektiver for tiden efter 2006.
With respect to funding, the European Commission has published its communication on the financial perspective for the post-2006 period.
Selv om mængden af radikale budgetændringer er begrænset af Det Europæiske Råds beslutning om at gennemføre en relativt langvarig reform af den fælles landbrugspolitik, foreslår Europa-Kommissionen en række forskellige måder, hvorpå EU-budgettet kan omlægges for at opfylde de målsætninger, som blev vedtaget ved rådsmødet i Lissabon om vækst og konkurrenceevne.
Although the scope for radical budgetary changes is constrained by the Brussels European Council decision for a relatively protracted reform of the CAP, the EC is proposing ways in which the EU budget might be reshaped to meet the growth and competitiveness objectives of the Lisbon Agenda.
Andre faktorer, som påvirker debatten om budgettet, omfatter den fremtidige støtte, der skal tildeles de ydre grænser, fælles sikkerhed og udenrigspolitik.
Other factors infl uen cing the budgetary debate include the future support to be allocated to external borders and a common foreign and security policy.
Tre spørgsmål til
Three questions to
Omend visse nye medlemsstater har et BNP pr. indbygger, der er nær eller overstiger niveauet i de fattige EU-15-lande (Cypern, Malta, Slovenien, Tjekkiet), har flertallet et BNP pr. indbygger på mindre end 60 % af EU-25-gennem-snittet. I Letland er det blot 37 % (1).
Member of the European Commission an EU-25. While some new Member States have a GDP per head approaching or exceeding the level of the poorer EU-15 countries (Cyprus, Malta, Slovenia, the Czech Republic), most have per capita GDP of less than 60 % of the EU-25 average; in the case of Latvia, the figure falls to 37 % (2).
På hvilken måde har førtiltrædelsesfasen efter Deres mening bidraget til at reducere afstanden til EU-15?
Beyond the differences between national contexts, in what way has the preaccession phase already contributed to reducing the gap with the EU-15 in your opinion?
Inden for miljø og transport, hvor de nye medlemstater er bagefter, har vigtige projekter allerede modtaget europæisk støtte.
In environment and transport, where new Member States lag behind, important projects have already received European support.
Infrastrukturen er forbedret, og de nationale myndigheder har lært, hvordan samhørighedspolitikken virker.
Quality of infrastructure has improved, and national administrations have learnt about how cohesion policy works.
De er nu godt rustet til at få fuldt udbytte af den regionale støtte.
They are now in a good position to benefit fully from regional aid.
Hvad tror De er den største udfordring for implementeringen af samhørighedspolitikken i de nye medlemstater i perioden 2004-2006?
What is, for you, the greatest challenge for the implementation of the cohesion policy in the new Member States during the period 2004–06?
God ledelse, identifikation af projekter af høj kvalitet og etablering af partnerskaber er alle væsentlige udfordringer. Perioden 2004-2006 er kort.
Good management, finding high-quality projects and setting up partnerships are all significant challenges.
Hvad synes De om Kommissionens forslag vedrørende de nye finansielle perspektiver og reformen af samhørighedspolitikken efter 2006?
What do you think of the Commission’s proposals regarding financial perspectives and also the reform of the cohesion policy after 2006?
Forslagene imødegår de stigende uligheder efter udvidelsen: De koncentrerer penge i de mindst udviklede områder og allokerer tilstrækkelige ressourcer uden for konvergensprioriteten.
Clearly, the new Member States have made significant economic progress in recent years. With the exception of the Czech Republic, all of the accession countries experienced real GDP growth well in excess of the EU-15 average over the 1997–2001 period.
Udover denne »tospors«-politik er jeg helt enig i at anvende samhørighedspolitikken som redskab for Lissabon-strategien.
Annual average growth fi g-ures ranged from 3.3 % in Slovakia to 6.1 % in Latvia.
Samhørighedspolitikken er af fundamental betydning for at gøre den europæiske økonomi mere konkurrencedygtig.
The growth projections for 2003–06 are in a similar range (3.0 to 6.3 %), notwithstanding predictions of more difficult economic conditions and a growing divergence between the very strong performance of the Baltic States and the other accession countries.
Selvom afslutningen på tiltrædelsesforhandlingerne er et flot resultat for de nye medlemsstater, er overgangsfasen endnu ikke overstået (2).
In addition to this ‘twin-track’ approach, I fully share the goal of putting cohesion policy at the service of the Lisbon strategy.
Nogle af de nye medlemsstater er endnu ikke kommet sig over den katastrofale kollaps i BNP først i 1990’erne. I henhold til overslag fra EBGU var det faktiske BNP for Estland, Letland og Litauen i
Cohesion policy is essential for making the European economy more competitive.
Udvidelsens udfordringer
Challenges of enlargement
De vigtigste tal for de følger, som EU’s udvidelse vil få for samhørigheden, er velkendte.
The headline figures on the implications of EU enlargement for cohesion are well known.
Udvidelsen vil betyde en 20 % forøgelse i befolkningstallet, men blot en 5 % stigning i BNP, hvilket svarer til et fald i det gennemsnitlige BNP pr. indbyg-
Enlargement will involve a 20 % increase in population but only a 5 % increase in GDP, leading to a fall of more than 12 % in average GDP per head in
Strukturfondsstrategi (2004-2006):EU-støtterammen for Ungarn (1 995 mio. EUR) er beregnet på erhvervslivets konkurrenceevne, beskæftigelse og menneskelige ressourcer, forbedring af transportinfrastrukturer, miljøbeskyttelse og lokal udvikling.
Structural Funds strategy (2004–06): The Community support framework for Hungary (EUR 1 995 million) is aimed at competitiveness in the productive sector, employment and human resources, improvement of transport infrastructure and environmental protection, and local development.
Ungarn: træningprogram for unge romaner
Hungary: training programme for young Roma
For Bulgarien og Rumænien er BNP/indbygger henholdsvis 29 % og 27 %.) Transition Report 2003: Integration and regional cooperation, Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling (EBGU), London.
For Bulgaria and Romania, the GDP per head figures are 29 and 27 % respectively.)
2002 stadig langt under 1989-niveauet.
Member States have still not recovered from the catastrophic collapse in GDP in the early 1990s.
På trods af imponerende strukturelle og institutionelle reformer er der væsentlige mangler i samtlige tiltrædelseslande med hensyn til opbygningen af finansmarkederne, omstruktureringen af strategiske sektorer som energi, tunge industrier og landbrug, kvaliteten af den offentlige administration og erhvervsmiljøet.
Despite impressive structural and institutional reforms, there are deficiencies across the central and east European accession countries in the development of financial markets, the restructuring of strategic sectors such as energy, heavy industry and agriculture, the quality of public administration and the business environment.
Den seneste vækst er understøttet af et stærkt privat og offentligt forbrug, der har skabt store budgetunderskud.
Recent growth has been underpinned by strong private and public consumption, at the expense of high budget deficits.
De almene statslige underskud udgør op til 9 % af BNP, og det offentlige forbrug vil komme under stort pres, når de nye medlemsstater bereder sig på at tiltræde euroen.
General government deficits range up to 9 % of GDP, and public spending will come under strong pressure as the new Member States prepare for euro entry.
Arbejdsmarkedssituationen indebærer også store udfordringer.
The labour market situation presents further challenges.
I de nye medlemsstater udgør arbejdsløsheden i gennemsnit 15 % (selvom andelen i nogle lande ligger på mellem 3 og 6 %).
Across the new Member States, unemployment averages 15 % (although some national rates are in the range 3 to 6 %).
Stigninger i arbejdsproduktiviteten er tilskrevet en stagnerende eller faldende beskæftigelse, og stigningen i beskæftigelsen har været utilstrækkelig til at kompensere for afskedigelserne.
Gains in labour productivity have been associated with stagnating or declining employment and the creation of new jobs has been insufficient to compensate for redundancies.
Beskæftigelsen i de nye medlemsstater lå i gennemsnit på 56 % (52 % i Polen), hvilket skal sammenlignes med 64 % i EU-15.
The employment rate for the new Member States averages 56 % (52 % in Poland), compared to 64 % in the EU-15.
Strukturen i de nye medlemsstaters arbejdsmarkeder afviger væsentligt fra EU-15, herunder en større andel af beskæftigede inden for landbruget (11 % mod 3 %) og en meget lavere andel inden for servicefagene (28 % mod 44 %).
The labour markets of the new Member States have significant structural differences to those of the EU-15, notably a higher proportion of workers in agriculture (11 versus 3 %) and a much smaller proportion of the workforce in services (28 versus 44 %).
Hvis tiltrædelseslandene skal opfylde Lissabon-råds-mødets beskæftigelsesmål på 70 %, er det særligt inden for servicefagene, at beskæftigelsen skal vokse.3
If the accession countries are to meet the Lisbon employment target of 70 %, it is primarily in services where job creation will need to take place (4).
Den økonomisk vækst i de nye medlemsstater er sket med en væsentlig forøgelse af de regionale uligheder.
Economic growth in the new Member States has been accompanied by a significant widening of regional disparities.
I næsten alle lande er de mest velstående regioner vokset hurtigst, hvilket har mindsket den udviklingsmæssige kløft i forhold til EU-15, mens de fattigste regioner har oplevet et fald i BNP pr. indbygger i forhold til EU-gennemsnittet.
In almost every country, the most prosperous regions have grown fastest, closing the development gap with the EU-15, while the poorest regions have experienced a decline in GDP per head relative to the EU average.
Der er store indbyrdes forskelle tiltrædelseslandene imellem, herunder hvad angår deres territoriale strukturer og økonomiske udvikling, både med hensyn til udfordringer og muligheder. Ikke desto mindre konstateres der fire fysiske karakteristika.
There are considerable differences among the accession countries in terms of their territorial structures and economic development challenges and opportunities but, in general, four spatial patterns can be observed.
For det tredje har overgangen kun i de færreste tilfælde været fordelagtig for små byer og landdistrikter. De har ofte haft store vanskeligheder med at tilpasse sig overgangen, da de har måttet døje med de store økonomiske og sociale omkostninger, som omstruktureringen indebærer, uden at kunne drage fordel af vækstmulighederne.
Thirdly, the experience of transition has often been unfavourable for small towns and rural areas.
For det første har væksten været mest udtalt i hovedstæderne og andre store byområder. Disse er oftest regioner, der startede i en favorabel position før overgangsfasen og var i stand til at gennemføre en hurtig omstrukturering og tilpasning til markedsforholdene.
Firstly, growth has been strongest in the capital cities and other major urban areas.
Byregionerne Prag, Bratislava, Budapest og Warszawa har for eksempel oplevet en stigning i BNP pr. indbygger på mellem 150 og 220 % af deres respektive nationale gennemsnit.
The cities of Prague, Bratislava, Budapest and Warsaw regions, for example, have seen their GDP per head rise to between 150 and 220 % of their respective national averages.
Endelig betyder forsinkelserne i omstruktureringen af minedriften, stålindustrien, energisektoren og andre tunge industrier på trods af de mange arbejdspladser, som er gået tabt, at mange gamle industriområder fortsat udgør nogen af de største økonomiske, sociale, politiske og miljømæssige udfordringer for overgangsprocessen.
Lastly, and notwithstanding the considerable job losses already experienced, the delays in restructuring the mining, steel, energy and other heavy industries mean that many old-industrial areas continue to present some of the most serious economic, social, political and environmental challenges to the transformation process.
I det seneste årti har de nye medlemsstater i forskelligt omfang opprioriteret regionalpolitiske spørgsmål.
Secondly, there are west–east regional differences in economic development.
Tiltrædelseslandene har med en førtiltrædelsesfinansiering under Phare, Ispa og Sapard på cirka 3 mia. EUR om året for perioden 2000-06 gennemført reformer af den lokale og regionale administration for at give regionerne en større rolle (i større lande) og investeret i institutionelle infrastrukturer for re-
While many regions close to the EU-15 border have been able to benefit from investment, tourism and cross-border cooperation, the eastern border regions of
For det andet er der regionale udviklingsmæssige forskelle mellem øst og vest.
Over the past decade, the new Member States have, to different degrees, given a higher profile to regional policy issues.
Disse regioner er karakteriseret ved at have den laveste vækst, den højeste arbejdsløshed og den mest ugunstige økonomiske struktur.
Promoted by preaccession funding under Phare,
Fokus på udvidelsen gionaludvikling.
Spotlight on enlargement
Siden slutningen af 1990’erne har regionalpolitikken fået en lovgivningsmæssig basis, og samtlige lande har udviklet et hierarki af begreber, strategier, planer og programmer for regionaludvikling, der er gennemført gennem en bred vifte af foranstaltninger rettet mod kommuner og erhvervsliv.
Since the late 1990s, regional policy has been given a legislative basis, and each country has developed a hierarchy of concepts, strategies, plans and programmes for regional development, implemented through a wide range of measures for municipalities and enterprises.
De nye medlemsstater står på baggrund af de store finansielle tilskud under EU’s samhørighedspolitik over for at skulle træffe nogle meget vigtige politiske valg.
With the availability of substantial funding under EU cohesion policy, the new Member States face important policy choices.
På den ene side har de brug for nationale regionaludviklingspolitikker, der hjælper regionerne med at udnytte deres vækstpotentiale, ikke mindst de regioner, der agerer primus motor for udviklingen.
On the one hand, they need national regional development policies that support all regions to exploit growth potential, in particular those regions that are the ‘motors’ of development.