natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Strukturforbedringerne på det eksisterende arbejdsmarked udmønter sig i form af lavere strukturarbejdsløshedstal, forøget effektivitet i matchningen af udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet, lønudviklingsprocesser, som bedre modsvarer de dominerende økonomiske forhold og konkurrencevilkår, udvikling af bestemte typer arbejdskontrakter (deltidsjob og tidsbegrænsede ansættelser), som effektivt relateres til jobskabelse, samt forøgede og mere målrettede investeringer i aktive arbejdsmarkedspolitikker (7).
Structural improvements in the functioning of labour markets are reflected in lower structural unemployment rates; increased efficiency in matching between the unemployed and unfilled vacancies; wage formation processes that take better account of prevailing conditions in the economy and competitiveness constraints; development of certain types of labour contracts (part-time and temporary work) that are positively correlated with employment creation; and expenditure on Active Labour Market Policies (ALMPs) that has been increased and better targeted7.
Succesen med den europæiske beskæftigelsesstrategis åbne koordinationsmetode blev anerkendt af Det Europæiske Råd i Lissabon (marts 2000). Der blev aftalt et nyt strategisk mål for det følgende årti, nemlig at EU skulle være verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske, videnbaserede økonomi, som ville kunne udvise en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre arbejdspladser og en større økonomisk samhørighed.
The success of the open method of coordination of the EES was acknowledged at the Lisbon European Council (March 2000) and a new strategic goal for the next decade was agreed upon; namely, the European Union should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
Ligeledes flyttede man nu fokuseringen fra at mindske arbejdsløsheden til at genskabe betingelserne for fuld beskæftigelse og til, at EU’s erhvervsfrekvens (beskæftigelsesgrad) som overordnet mål skulle hæves til 70 % og andelen af beskæftigede kvinder til over 60 % inden 2010.
Also, the focus was shifted from the reduction of unemployment to regaining the conditions of full employment and that the overall aim should be to raise the EU employment rate to 70% and increase the number of employed women in to more than 60% by 2010.
) Til sammenligning med USA, hvor ledighedstalletvedblev at falde og var på 4,6 % i 2006.
To be compared with the US where the unemployment rate continued to fall and was at 4.6% in 2006.
10 år med den europæiske beskæftigelsesstrategi k h st oc
10 years of the European Employment Strategy k h s to c
Det Europæiske Råd i Lissabon drøftede fremskridtene i udførelsen af strategien, der omfattede et antal åbne koordinationsmetoder (uddannelse, social integration, pensioner osv.) på et årligt Europæisk Råd om foråret.
The Lisbon European Council discussed progress in the delivery of the Strategy, which covered a number of other open methods of coordination (education, social inclusion, pensions, etc.), every year at a spring European Council.
De følgende Europæiske Råd anbefalede nye eller styrkede prioriteter såsom kvalitet i arbejdet (Nice, december 2000), aktiv aldring og livslang læring (Barcelona, marts 2002). Disse prioriteringer blev indarbejdet i de årlige retningslinjer for beskæftigelsen sammen med måltallene for erhvervsfrekvensen.
Subsequent European Councils recommended new or strengthened priorities such as quality in work (Nice, December 2000), active ageing and lifelong learning (Barcelona, March 2002).
2.2. »Jobs, jobs, jobs«: Den europæiske taskforce for beskæftigelse
2.2 “Jobs, jobs, jobs”; the European Employment Taskforce
I 2003 blev den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS) underkastet en femårsevaluering.
In 2003, the EES was subject to a fi ve year evaluation.
Der blev konstateret betydelige fremskridt med hensyn til jobskabelse, faldende langtidsledighed, lempet beskatning af lavtlønnet arbejde samt udbredelse af livslang læring og politikker for kønsligestilling. Det blev imidlertid klart, at strategien måtte fokuseres mere på prioriteringer og bedre styring.
Considerable progress was noted in terms of job creation, curbing long term unemployment, reducing taxation of low paid labour, and spreading lifelong learning and equal opportunity policies for women and men.
Retningslinjerne for beskæftigelsen 2003 kom derfor til at handle om de tre overordnede prioriteringer, nemlig fuld beskæftigelse, kvalitet i arbejdet og social integration, samt en række nye talbestemte mål (navnlig inden for livslang læring).
The 2003 Employment Guidelines were therefore articulated on the three overarching priorities of full employment, quality in work and social inclusion, as well as a number of newly quantified targets (notably in the field of lifelong learning).
Senere samme år foretog en taskforce ledet af Nederlandenes forhenværende premierminister, Wim Kok, en uafhængig, dybdegående undersøgelse af nogle væsentlige beskæftigelsesrelaterede politikudfordringer. Taskforcen skulle indkredse nogle af de praktiske reformforanstaltninger, som mest direkte og umiddelbart ville kunne indvirke på medlemsstaternes evne til at gennemføre den reviderede EBS og at nå dens mål.
Later that year, a taskforce headed by Wim Kok, former Prime Minister of the Netherlands, was charged with carrying out an independent in-depth examination of key employmentrelated policy challenges.
I sin rapport (Jobs, Jobs, Jobs — Creating more employment in Europe) beskrev taskforcen de vigtigste udfordringer og prioriteringer for en forøget beskæftigelse i Europa, nemlig at styrke arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsegnethed, at gøre arbejde til en reel mulighed for alle ved at styrke de aktive arbejdsmar-
The taskforce report (“Jobs, Jobs, Jobs – Creating more employment in Europe”) presented the main challenges and priorities for increasing employment in Europe: increasing adaptability of workers and enterprises; making work a
ÅR kedspolitikker og sigte mere målrettet på sårbare grupper, herunder kvinder, ældre og etniske minoriteter, investere i menneskelig kapital, især inden for livslang læring, samt forbedre styringen af arbejdsmarkedet ved at mobilisere alle relevante samfundsaktører.
YEARS real option for all through strengthening active labour market policies and targeting more vulnerable groups like women, older people and ethnic minorities; investing in human capital, especially in lifelong learning; and improving governance for employment by mobilising all actors in society.
Taskforcen efterlyste derudover en mere effektiv forvaltning af arbejdskraftens bevægelse, set på baggrund af den stadig mindre befolkningsandel af arbejdsdygtige og behovet for at med den europæiske beskæftigelsesstrategi forbedre arbejdsmarkedets integration af borgere fra lande uden for EU.
The taskforce also sought more effective management of labour migration in view of a shrink- of the European Employment Strategy ing working age population and the need to improve labour market integration of non-EU nationals.
Rapportens konstateringer gav inspiration til retningslinjerne for beskæftigelsen til medlemsstaterne i 2004 (indbefattet de ti nye medlemsstater) og blev yderligere generaliseret i retningslinjerne for 2005.
The findings of the report inspired the 2004 Employment recommendations to Member States (covering the ten new Member States as well) and were mainstreamed in the 2005 Employment Guidelines.
Den europæiske beskæftigelsesstrategis milepæle læring medlemsstaterne imellem.
The taskforce report also stressed the wide experience with employment reforms throughout the EU and the potential for mutual learning between Member States.
Derfor indbefattede Kommissionen fra 2004 aktiviteterne peer-evaluering og udveksling af god praksis i programmer til gensidig læring (8) under fi nan-sieringsinstrumenterne, der er omfattet af artikel
Therefore, from 2004 onwards the Commission integrated the activities of peer review and exchange of good practices into a mutual learning programme8 under the financial instrument covered by Article 129 (currently the “PROGRESS” programme9).
Siden sidst i 1990’erne har det været et mål for Kommissionen at sikre, at kandidatlande udformer beskæftigelsespolitikker, der forbereder dem til EU-medlemskab.
Since the late 1990s, an objective of the Commission has been to ensure that candidate countries define employment policies that prepare them for membership of the Union.
Hensigten er, at landene gradvist skal tilpasse deres institutioner og politikker til EBS, så de lige fra tiltrædelsen fuldt ud kan efterleve traktatafsnittet om beskæftigelse.
The intention is that progressively these countries will adjust their institutions and policies to the European Employment Strategy, thus allowing the full implementation of the Employment Title of the Treaty as from Accession.
På baggrund af udvidelsen, først til 25 lande i 2004 og siden til 27 i 2007, sikrer den omfattende og omhyggelige forberedelse til fuldt medlemskab af EBS, som finder sted via de fælles handlingsplaner, en gnidningsløs integration af de nye medlemsstater.
In enlarging first to 25 in 2004, and then 27 in 2007, the extensive and elaborate preparation for full membership of the EES via the Joint Action Plans helped ensure the smooth integration of the new Member States.
Stigning i erhvervsfrekvens — især blandt kvinder og ældre arbejdstagere
Employment rate growth driven bywomen and older workers
De seneste ti års jobskabelse skyldes begge køn og alle hovedaldersgrupper i EU-25, men den stærkeste vækst er konstateret i erhvervsfrekvensen for kvinder (6,2 procentpoint) og ældre arbejdstagere (7,9 procentpoint).
While both genders and all main age groups participated in the job creation in the EU25 over the past ten years, the strongest growth was recorded in the employment rates for women (6.2 percentage points) and older workers (7.9 percentage points).
Nettofremgangen i beskæftigelsen har for kvinders vedkommende været 62 %, og når man ser på forskellige aldersgrupper, på omkring en fjerdedel for ældre arbejdstagere (55-64 år) (se figur 7 og 8).
In terms of the net increase in employment, women accounted for 62%, and with regard to age groups, older workers (aged 55-64) around a quarter (see charts 7 and 8).
I begyndelsen af 2005 var EU (og er stadig i stort omfang) konfronteret med alvorlige strukturelle vanskeligheder.
In the beginning of 2005, the EU was (and still largely is) facing serious structural difficulties.
En aldrende befolkning og en forringet økonomisk ydeevne har medført et stærkt pres på den europæiske socialmodel.
An ageing population and a decline in economic performance have led to a strong pressure on the European social model.
I lyset heraf foreslog Europa-Kommissionen at omfokusere Lissabon-strategien i retning af at fremme en stærkere og mere vedvarende vækst samt flere og bedre arbejdspladser.
It was in this context that the European Commission proposed to revamp the Lisbon Strategy to focus on delivering stronger, longer-lasting growth and more and better jobs.
Dette indebar en komplet revision og integration af de makroøkonomiske, mikroøkonomiske og beskæftigelsespolitiske reformstrenge (og de åbne koordinationsmetoder) med sigte på at maksimere synergierne på nationalt plan såvel som indsatsen på EU-niveau, og at forøge effektiviteten heraf.
This included a complete revision and integration of macroeconomic, micro-economic and employment policy reform strands (and open methods of coordination), with the aim to maximise the synergies at the national level and Community actions, and to increase their efficiency. ciency.
Processen førte til Rådets godkendelse af de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008). De otte retningslinjer for beskæftigelsen indgår nu i en pakke med 24 af Lissabon-strategiens retningslinjer kombineret med de makroøkonomiske og mikroøkonomiske retningslinjer (formelt: de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker) for en treårig periode.
This process saw the approval by the European Council of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008).
En stigning i erhvervsfrekvensen (beskæftigelsesgraden) er en forudsætning for at kunne dels opretholde og øge Europas fremgang, dels bevare og styrke vores socialmodeller i en foranderlig verden.
An increase in employment rates is a prerequisite for being able to maintain and increase Europe’s prosperity and for preserving and enhancing our social models in a changing world.
At bibeholde disse værdier kræver en konstant tilpasning til de nye vilkår, der skabes af en større international konkurrence, den demogra- fi ske situation og overgangen til et nyt paradigme baseret på viden.
Maintaining such values requires constant adaptation to the new environment generated by greater international competition, the demographic situation and the shift to a new paradigm based on knowledge.
Der er ikke nødvendigvis noget kompromisvalg mellem den økonomiske og den sociale dimension, mellem krav på effektivitet og ligelighed, eller mellem produktivitet og beskæftigelse.
There is no necessary trade-off between the economic and the social dimension, neither between ef- fi ficiency and equity issues, nor between pro- ductivity and employment.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS) har til formål at sikre, at alle disse vigtige fællesinteresser tilgodeses samtidig i en sammenhængende og omfattende politisk pakke.
The purpose of the EES is to ensure that all these common concerns are addressed simultaneously in a coherent and comprehensive policy package.
Beskæftigelsen spiller en vigtig både økonomisk og social rolle i strategien, fordi vi kun ved at få f l flere i arbejde kan ruste samfundet til at klare de demografiske forandringer.
Employment plays both an essential economic and social role in the Strategy because it is only by getting more people into work that we can ensure that our societies cope with demographic change.
Vi har nemlig brug for f l flere beskæftigede i alle aldre for at finansiere de sociale udgifter, efterhånden som befolkningen aldres.
Indeed, we need more people of all ages in employment to finance social
10 år med den europæiske beskæftigelsesstrategi desuden forbundet med store skjulte omkostninger, der sjældent fremgår af de offentlige regnskaber.
10 years of the European Employment Strategy spending as our populations age. Moreover, social inequities in the form of social exclusion and their related compensatory measures have huge hidden costs which are rarely shown in public accounting systems.
Hvis vi overser Lissabon-strategiens sociale dimension, risikerer vi derfor at få kæmpemæssige omkostninger til senere afhjælpning og bringer EU-landenes finansielle bæredygtighed i fare.
Therefore, if we forget the social dimension of the Lisbon Strategy, we risk incurring huge corrective costs later on and endanger the financial sustainability of our countries.
Vækst er ganske vist en væsentlig bestanddel af den europæiske socialmodel, men vækst er ikke et effektivt instrument til at bekæmpe fattigdom og social udelukkelse, medmindre den ledsages af mindre ulighed.
Moreover, while growth is an essential component of the European Social Model, growth alone is not an efficient instrument to fight against poverty and social exclusion, unless it comes with falling inequality.
Økonomisk vækst og sågar jobskabelse fører ikke automatisk til mindre indkomstforskelle, mindre fattigdom blandt beskæftigede eller færre skævheder regioner imellem.
Economic growth and even job creation do not lead automatically to reduced income disparities, inwork poverty, or regional disparities.
Fattigdom blandt beskæftigede er knyttet til lave lønninger, lavt kvalifikationsniveau samt usikker og ofte uønsket deltidsansættelse.
Inwork poverty is linked to low pay, low skills, precarious and often undesired part-time employment.
For at skabe en bæredygtig vej ud af fattigdommen og bidrage til økonomisk vækst og konkurrencedygtighed kræves der arbejdspladser af bedre kvalitet såvel som forøgede investeringer i menneskelig og social kapital.
To create a sustainable way out of poverty and to contribute to economic growth and competitiveness, better quality jobs are required as well as enhanced investments in human and social capital.
Inden for EBS (og ESF) er der gjort en indsats for at afhjælpe regionale indbyrdes skævheder med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdsproduktivitet, især i regioner med udviklingsefterslæb.
Within the EES (and the ESF) action has been pursued to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
Samme politik bør tillige mindske ulighederne ved at forbedre jobudsigterne for de hårdest trængende, herunder svagtstillede samfundsgrupper og indvandrere.
They should also reduce inequality by improving the employment perspectives of those most in need, including the disadvantaged and the immigrants.
Herved ville uddannelsessystemerne kunne fremme aktivering og samhørighed og ad den vej bidrage til, at alle borgere fuldt ud ville kunne spille deres rolle i samfundet og økonomien livet igennem, f.eks. gennem politikker for livslang læring.
This would allow education and training systems to contribute to activation and cohesion measures to ensure that all citizens can play their full part in society and the economy over the whole life cycle, e.g. through lifelong learning policies.
Disse målsætninger er ikke indbyrdes modstridende, idet opnåelse af høj kvalitet og udmærkelse ikke nødvendigvis er ensbetydende med at give afkald på lige muligheder, adgang, behandling og udbytte for individuelle europæere.
These are not mutually exclusive objectives, since achieving high quality and excellence does not necessarily mean sacrificing equitable opportunities, access, treatment and outcomes for individual Europeans.
Forøget kvalifikationsindhold i arbejdet
Skill content of work increased
Beskæftigelsesfremgangen siden 1997 har været ledsaget af et stadig større kvalifi kati-onsindhold i arbejdet.
The employment expansion since 1997 has been accompanied by increasing skill content of work.
Dette afspejles af, at andelen af højtkvalificerede ikke-manuelt arbejdende arbejdstagere i EU-15 under ét er steget fra omkring 36 % i 1997 til næsten 40 % i 2006.
Reflecting this, the share of highly-skilled non-manual workers in the overall EU15 occupational structure has increased from about 36% in 1997 to almost 40% in 2006.
Tilsvarende er andelen af såvel ikke-manuelt som manuelt arbejdende med lavt kvalifikationsniveau faldet, og kun inden for de elementære erhverv er der noteret en svag stigning fra omkring 9 % til 10 %.
Correspondingly, both the shares of low-skilled non-manual and skilled manual workers have decreased and only the elementary occupations recorded a slight increase from about 9% to 10%.
Unge menneskers gennemsnitlige uddannelsesniveau (10) er vokset i de senere år, og der har været en let bedring med hensyn til at mindske antallet af unge, der afslutter skoleforløbet uhensigtsmæssigt tidligt (se figur 10).
The youth educational attainment level10has increased over the last years and there has been a slight improvement in reducing early school leaving (see chart 10).
Dette afspejler den forøgede fokusering på investering i menneskelig kapital og den styrkede indsats for dels at finde veje til beskæftigelse for unge, dels at fremme effektive strategier til livslang læring.
This reflects the increased focus on investments in human capital and the reinforced efforts to build employment pathways for young people and to promote ef-fi ficient lifelong learning strategies.
Ungdomsarbejdsløsheden er dog stadig et stort problem i Europa, idet gennemsnittet i dag er på 17,4 %.
However, youth unemployment remains a key concern for Europe: today it stands at 17.4%.
Der er i de seneste 25 år ikke sket noget egentligt gennembrud i retning af at mindske ledigheden blandt unge.
Over the last 25 years, no real breakthrough has been achieved in reducing youth unemployment.
Under det nuværende økonomiske opsving, hvorunder 7 mio. flere skønnes at ville komme i arbejde under Lissabon-strategiens »cyklus 2005-2008«, udvikler arbejdsmarkedet sig fortsat mindre gunstigt for unge.
In the current economic upswing with an estimated 7 million more persons moving into employment during the 2005-2008 Lisbon cycle, labour market performance continues to develop less favourably for young people.
( minimum har afsluttet overbygningen med afgangsprøve (ISCED, niveau 3).
The youth education attainment level is the percentage of young people aged 20-24 having attained at least an upper secondary education (ISCED level 3).
Fuld udnyttelse af ungdommens potentiale er en forudsætning for fremtidig økonomisk vækst og social samhørighed i EU.
Using the full potential of youth is a requisite for future economic growth and social cohesion in the EU.
Der kræves derfor en omgående uddannelses- og arbejdsmarkedspolitisk indsats for at forbedre unges samfundsdeltagelse, set på baggrund af den aldrende befolkning, hvor ethvert menneske bør betragtes som en ressource.
Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
Beskæftigelsesvækst koncentreret inden for service og byggeri
Employment growth concentrated in services and construction
Siden Luxembourgprocessen — og især retningslinjerne for beskæftigelsen — blev sat i værk, er medlemsstaterne blevet opfordret til at inddrage de regionale og lokale aktører i at omsætte den europæiske beskæftigelsesstrategi (EBS) i praksis.
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
Denne udvikling kom i kølvandet på den positive respons på initiativet om de »regionale og lokale beskæftigelsespagter« i 1997, som var en opfølgning på Delors’ hvidbog fra 1993. Vigtigheden af en decentraliseret tilgang blev endnu en gang understreget på Det Europæiske Råd i Lissabon i 2000.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
Ser man på den sektormæssige fordeling, har nettojobskabelsen været koncentreret inden for service- og byggefagene.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
Ifølge EU’s »Labour Force Survey« — en undersøgelse af beskæftigelsesfremgangen i EU-15 fra 1997 til 2006 — opstod omkring 6 millioner af de nye job inden for ejendomssektoren med tilknyttede erhvervsaktiviteter, mens sundheds- og socialområdet tegnede sig for 4 millioner nye arbejdspladser.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.
Endnu en stærk beskæftigelsesfremgang på over 2 millioner job blev noteret inden for engros- og detailsalgs-, bygge-/anlægs- og uddannelsessektorerne.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
I kontrast hertil har der været en tilbagegang på over 1 million job inden for landbrugs- og fremstillingssektorerne.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.