natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De nye rammer (som kaldes Rom III-forord-ningen) giver par, hvor parterne kommer fra og bor i forskellige EU-lande eller bor i et andet land end deres hjemland, mulighed for — med en ny grad af retssikkerhed og forudsigelighed — at vælge hvilken lovgivning, der skal finde anvendelse på skilsmisse og separation.
The new framework (called the Rome III regulation) allows couples from two different EU countries, those living in different countries or living together in a country other than their own to choose with a new degree of legal certainty the law applicable to divorce and legal separation.
Der findes ca. 16 millioner sådanne inter nationale par i EU.
There are around 16 million such international couples in the EU.
Da Rom III-forordningen blev bremset i Ministerrådet, fordi ikke alle medlemsstater var villige til at deltage, gjorde Kommissionen i marts for første gang nogensinde i Unionens historie brug af den såkaldte forstærkede samarbejdsprocedure.
As the Rome III regulation was blocked in the Council given that not all Member States were willing to participate, the Commission made, in March, for the first time in the history of the Union, use of the so-called enhanced cooperation procedure.
Denne procedure, som blev etableret ved Amsterdamtraktaten, giver Kommissionen mulighed for at gå videre med et emne sammen med en mindre gruppe af medlemsstater, såfremt dette forstærkede samarbejde forbliver åbent for deltagelse af alle medlemsstaterne.
This procedure, put in place by the Treaty of Amsterdam, allows the Commission to move ahead on an issue with a smaller group of Member States under the condition that this enhanced cooperation remains open for all Member States to join.
Både Europa-Parlamentet og Rådet var enige om at anvende det forstærkede samarbejde i dette tilfælde, og ved årets afslutning havde 14 medlemsstater besluttet sig for også at anvende de nye regler for grænseoverskridende skilsmissesager.
Both the European Parliament and Council agreed to the use of enhanced cooperation in this case and, by the end of the year, 14 Member States had decided to join the new rules for crossborder divorces.
Dette tjente som udgangspunkt for, at Kommissionen senere foreslog at anvende det forstærkede samarbejde i forbindelse med EU-patentet.
This served as a precedent for the later Commission proposal to make use of enhanced cooperation with regard to the Union patent.
I juni præciserede Den Europæiske Unions Domstol visse regler vedrørende anerkendelse og håndhævelse af afgørelser, der beordrer tilbagegivelse af et barn, som er blevet ulovligt ernet.
In June, the Court of Justice clarified certain rules concerning the recognition and enforcement of judgments requiring the return of a child who has been wrongfully removed.
5 gørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældremyndighed (
This is an application of the regulation concerning jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in matrimonial matters and matters of parental responsibility (5
Den 1. juli satte Kommissionen europæisk aftaleret højt på dagsordenen ved at udarbejde en grønbog, ved at nedsætte en ekspertgruppe om aftaleret og ved at etablere en gruppe bestående af erhvervsorganisationer, forbrugerorganisationer og advokater, som skal drøfte dette emne.
On 1 July, the Commission put the issue of a European contract law high on the agenda, by means of a Green Paper, by establishing an Expert Group on Contract Law and by bringing together a sounding board of business organisations, consumer organisations and legal professionals to discuss this issue.
Dens mål er bl.a. at skabe en europæisk ordning for visse aftaler (en såkaldt »28. ordning«), som aftaleparterne kan vælge at lade gælde for deres transaktioner på EU’s indre marked.
Its aim is, among others, to create a European regime for certain contracts (a so-called ‘28th regime’) which could be chosen by contracting parties for their transactions within the EU’s single market.
Kommissionen ønsker navnlig, at små og mellemstore virksomheder kan tilbyde deres varer og tjenesteydelser i andre lande, uden at de behøver være eksperter i alle de øvrige 26 medlemsstaters nationale aftaleretlige ordninger.
The Commission wants, in particular, small and medium-sized companies to o er their products and services to consumers in other countries without having to become an expert in the national contract law systems of all other 26 Member States.
Med grønbogen lancerede Kommissionen en offentlig høring, som skulle afsluttes i januar 2011.
With the Green Paper, the Commission launched a public consultation which was due to end in January 2011.
Efter planen fremsættes der lovforslag senere på året.
Legislativeproposals are planned for later in the year.
Kommissionen opfordrede i august til anvendelse af mægling for at spare tid og penge i retstvister, der går på tværs af landegrænserne: De muligheder, som de eksisterende EU-regler om mægling i retstvister, der går på tværs af landegrænserne, indebærer, kan kun være effektive, hvis de fastlægges af medlemsstaterne på nationalt plan.
In August, the Commission called for saving time and money in crossborder legal disputes through mediation: the potential of existing EU rules on mediation in crossborder legal disputes is effective only if put in place by Member States at national level.
Medlemsstaterne skal senest i maj 2011 have gennemført direktivet om mægling, som blev vedtaget i 2008.
Member States have until May 2011 to implement the directive on mediation agreed in 2008.
ET NYT WEBSTED OM RETLIGE ANLIGGENDER FOR ALLE
A NEW LEGAL WEBSITE FOR ALL
Kommissionen etablerede i juli en e-justice-portal (6), som er et knudepunkt for borgere og advokater og er udformet med henblik på at lette adgangen til domstolene og hjælpe alle, der søger rådgivning om grænseoverskridende juridiske problemstillinger, uanset om der er tale om civilretlige eller strafferetlige sager.
In July, the Commission launched an e-justice portal (6), which is a focal point for citizens and legal practitioners, designed to ease access to justice and help anyone seeking advice on crossborder legal problems, whetherincivil or in criminal matters.
I december foreslog Kommissionen nye foranstaltninger, der skal mindske omkostningerne og bureaukratiet for borgerne og virksomhederne i forbindelse med anerkendelsen af domstolenes domme og dokumenter med personoplysninger.
In December, the Commission proposed new measures for cutting costs and red tape for citizens and businesses in recognising court rulings and civil status documents.
Målet er at erne de sagsomkostninger (i gennemsnit 2 000 EUR), der i dag — normalt som en ren formalitet — skal betales for at få en dom anerkendt i et andet EU-land, og at sikre, at offentlige dokumenter, f.eks. en kontrakt eller et skøde, kan cirkulere uden yderligere procedurer.
The objectives are to eliminate the legal costs (which average €2 000) currently required — usually as a pure formality — to have a legal judgment recognised in another EU country, and to make sure that public documents — such as a contract or deed to a property — circulate without the need for additional procedures.
De foreslåede initiativer vil mindske bureaukratiet og spare virksomhederne og forbrugerne penge, samtidig med at det indre marked styrkes, og tilværelsen bliver lettere for borgere, som bor og arbejder i andre EU-lande.
The proposed initiatives will reduce bureaucracy, savingmoney for businesses and consumers, while reinforcing the single market and making life easier for people living and working in other EU countries.
Kommissionen forsøgte at finde løsninger, der gør det lettere at indgå i grænseoverskridende transaktioner, med en grønbog med politiske valgmuligheder for udvikling af en europæisk aftaleret for forbrugerne og virksomhederne og ernede skattemæssige hindringer for borgere, der foretager grænseoverskridende handler.
The Commission sought solutions to ease crossborder transactions, with a Green Paper on policy options for progress towards a European contract law for consumers and businesses, and tackled tax obstacles for citizens operating across borders.
På det strafferetlige område var det Kommissionens højeste prioritet at styrke retten til en retfærdig rettergang i EU.
In criminal matters, the Commission’s priority was to strengthen the rights to a fair trial in the EU.
I marts foreslog Kommissionen ny lovgivning, som skal hjælpe borgere overalt i EU, hvis de er involveret i en straffesag og ikke kan forstå det sprog, der anvendes.
The Commission proposed, in March, new legislation to help people anywhere in the EU when they cannot understand the language of the criminal proceedings they are involved in.
Dette pålægger medlemsstaterne at sørge for tolknings- og oversættelsestjenester for mistænkte for så vidt angår væsentlige dokumenter.
This obliges Member States to provide suspects or accused persons with interpretation and translation services for essential documents.
I juli foreslog Kommissionen lovgivning om retten til information, som grundlæggende vedrører en vejledende model for en »rettighedserklæring« med en oversigt over mistænktes og anklagedes grundlæggende rettigheder i forbindelse med straffesager.
The Commission also proposed, in July, legislation on the right to information, basically suggesting an indicative model of a letter of rights listing basic rights of suspects and accused persons during criminal proceedings.
På baggrund af at flere europæere rejser, studerer og arbejder uden for deres hjemland, bidrager sikring af sådanne rettigheder i hele EU til at skabe gensidig tillid mellem såvel dommere som borgere og fremmer gennemførelsen af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser i straffesager.
As more Europeans travel, study and work outside their home country, assuring such rights across the EU helps build mutual trust between judges and citizens, and fosters the implementation of the principle of mutual recognition of judicial decisions in criminal matters.
Som følge heraf er mulighederne for en vellykket anvendelse af EU-foranstaltninger, der er baseret på gensidig anerkendelse, til bekæmpelse af kriminalitet — f.eks. den europæiske arrestordre — blevet forbedret. Europa-Parlamentet og Rådet erklærede sig enige i direktivet om retten til tolkning og oversættelse i oktober, og Rådet gav sin politiske støtte til direktivet om retten til information i december.
As a result, the chances are improved for successful application of EU mutual recognition-based measures to fight crime — such as the European Arrest Warrant.
Samarbejde mellem medlemsstaternes retsmyndigheder er nøglen til effektiv bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet.
Cooperation between Member States’ judicial authorities is key to the effective fight against crossborder crime.
Eurojust og det europæiske strafferetlige netværk har løbende bidraget til etablering af direkte kontakter mellem nationale dommere og koordinering af undersøgelser af grænseoverskridende kriminalitet.
Eurojust and the European judicial network in criminal matters have constantly contributed to establishing direct contacts between national judges and to coordinating investigation in crossborder crimes.
Lissabontraktaten gør EU-chartret om grundlæggende rettigheder (nedfældet ved en konvention i 1999-2000) retligt bindende og giver det samme retlige status som EU-traktaterne.
The Treaty of Lisbon makes the Charter of Fundamental Rights of the European Union (drawn up in 1999–2000 by a Convention) legally binding and gives it the same legal status as the EU treaties.
Det kræves først og fremmest, at alle EU-institutio-nerne overholder chartret, når de udarbejder lovgivning eller træffer afgørelser.
The charter demands respect first of all by the EU institutions when they make laws or decisions.
Da det nye kommissærkollegium aflagde ed for Domstolen den 3. maj 2010, blev der derfor ikke blot aflagt ed på traktaterne, men også på chartret.
This is why the new College of Commissioners, when taking its oath before the Court of Justice on 3 May 2010, did so not only on the treaties, but also on the charter.
Desuden vedtog Kommissionen i oktober en strategi, som skal sikre, at alle nye foranstaltninger, der foreslås af Kommissionen eller andre EU-institutioner, skal kontrolleres på grundlag af en »tjekliste for grundlæggende rettigheder« for at sikre, at de er forenelige med chartret.
In addition, the Commission adopted, in October, a strategy to ensure that all new measures proposed by the Commission or by other institutions will have to be checked against a ‘fundamental rights checklist’, so that they are compatible with the charter.
Borgerne bør desuden gøres bekendt med betingelserne for påberåbelse af chartret, som først og fremmest kun finder anvendelse på EU-institutionerne og medlemsstaterne, når de gennemfører EU-lovgivningen.
Furthermore, citizens should be made aware of the circumstances in which they may invoke the charter, which first of all applies to the EU institutions and to the Member States only when they implement EU law.
Chartret supplerer således nationale forfatningsmæssige bestemmelser og ordningerne for beskyttelse af grundlæggende rettigheder herunder, men erstatter dem ikke.
The charter thus complements, but does not replace, national constitutional orders with their own systems of fundamental rights protection.
For at styrke ordningen for beskyttelse af grundlæggende rettigheder i EU kræver Lissabontraktaten også, at EU tilslutter sig Europarådets europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
To complete the system of fundamental rights protection in the EU, the Lisbon Treaty also requires the EU to join the Council of Europe’s European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
På grundlag af et mandat fra Rådet indledte Kommissionen den 7. juli forhandlinger herom med Europarådet.
On 7 July, on the basis of a mandate from the Council, the Commission initiated negotiations with the Council of Europe for this purpose.
Sikring af effektiv integration af Unionens retlige system for beskyttelse af grundlæggende rettigheder i Europarådets system, samtidig med at uafhængigheden af Unionens retsorden bevares, er det centrale mål med forhandlingerne.
Ensuring an efficient integration of the Union’s legal system of fundamental rights protection into the Council of Europe’s system, while preserving the autonomy of the Union’s legal order, is the key negotiation objective.
Når Rådet har afsluttet disse forhandlinger med positivt resultat, og efter ratifikation af Europa-Parlamentet, de 27 medlemsstater og de 20 lande, der er medlem af Europarådet, vil enkeltpersoner — når de har udtømt nationale klagemuligheder — kunne indbringe klager for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg over EU’s påståede overtrædelser af grundlæggende rettigheder.
Upon successful conclusion of these negotiations by the Council, and ratification by the European Parliament, the 27 EU Member States and the 20 further Member States of the Council of Europe, individuals will be allowed to bring complaints — after they have exhausted domestic remedies — at the European Court of Human Rights in Strasbourg about alleged violations of fundamental rights by the EU.
EU vil desuden have en EU-dommer, som repræsenterer Unionens egen retsorden, ved Den Europæiske Menneske-rettighedsdomstol.
In addition, the EU will have an EU judge representing the Union’s own legal order at the European Court of Human Rights.
Viviane Reding, Kommissionens næstformand med ansvar for retlige anliggender, grundlæggende rettigheder og EU-borgerskab
Viviane Reding, Commission Vice-President responsible for justice, fundamental rights and citizenship, at a press conference in September.
To grundlæggende rettigheder indtog gennem året en fremtrædende placering på EU’s dagsorden: beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger (chartrets artikel 7 og 8).
Two fundamental rights featured prominently on the EU’s agenda throughout the year: privacy and data protection (Articles 7 and 8 of the charter).
I november fastlagde Europa-Kommissionen en strategi for beskyttelse af personlige oplysninger, der vedrører alle politiske områder og også omhandler, hvordan disse rettigheder skal retshåndhæves, samtidig med at bureaukratiet mindskes for virksomhederne, og den frie bevægelighed for oplysninger inden for EU sikres.
In November, the Commission set out a strategy on how to protect individuals’data in all policy areas, including law enforcement, while reducing red tape for business and guaranteeing the free circulation of data within the EU.
Den omfattede forslag til modernisering af EU’s rammer for beskyttelse af personoplysninger gennem styrkelse af den enkeltes rettigheder, styrkelse af dimensionen vedrørende det indre marked, revision af reglerne om beskyttelse af personoplysninger inden for politisamarbejde og strafferetligt samarbejde, sikring af et højt niveau for beskyttelse af oplysninger, der overføres til lande uden for EU, og mere effektiv håndhævelse af reglerne.
It proposed modernising the EU framework for data protection through strengthening individuals’rights, enhancing the single market dimension, revising data protection rules in the area of police and criminal justice, ensuring high levels of protection for data transferred outside the EU, and more effective enforcement of the rules.
Kommissionen fik også mandat fra Rådet til at påbegynde forhandlingerne vedrørende en aftale om beskyttelse af personoplysninger mellem Den Europæiske Union og USA for så vidt angår samarbejdet om bekæmpelse af terrorisme eller kriminalitet.
The Commission also obtained a mandate from the Council to start negotiations on a personal data protection agreement between the European Union and the United States concerning cooperation to fight terrorism or crime.
Formålet er at sikre et højt niveau for beskyttelse af alle typer personoplysninger, der overføres og behandles med henblik på håndhævelse af lovgivningen som led i det transatlantiske samarbejde.
The aim is to ensure a high level of protection of all types of personal data whentransferred and processed for law enforcement purposes as part of transatlantic cooperation.
Ligestilling og ikke-forskelsbehandling spillede fortsat en væsentlig rolle på EU’s dagsorden for grundlæggende rettigheder i 2010.
Equality and non-discrimination continued to play an important role in the EU’s fundamental rights agenda in 2010.
Vedrørende tysk beskæftigelseslov bekræftede Den Europæiske Unions Domstol i januar, at der findes et princip om forbud mod forskelsbehandling på grund af alder, og at de nationale
In January, the Court of Justice confirmed, with regard to a German employment law, the existence of the principle of non-discrimination on grounds of age and the role of national courts in its application (7
I en senere dom domstole spiller en rolle i forbindelse med anvendelsen heraf ( anvendte Domstolen dette princip og udtalte, at fratages en arbejdstager fra - t rædelsesgodtgørelse, fordi han har ret til at oppebære alderspension, udgør
In a later judgment, the Court applied this principle, considering that depriving a worker of a severance allowance because he or she may draw an old age pension constitutes discrimination on groundsofage (8
I marts vedtog Kommissionen et kvindecharter for at understrege den politiske prioritering af ligestilling mellem kvinder og mænd som grundlæggende rettighed i den nye Kommissions arbejde.
In March, the Commission adopted a women’s charter to outline the political priority given to the fundamental rights of gender equality in the work of the new Commission.
På dette grundlag vedtog Kommissionen i september en femårig strategi for fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder.
On this basis, the Commission adopted a five-year strategy for promoting gender equality in September.
Strategien sigter især mod i højere grad at få udnyttet kvinders potentiale for derved at bidrage til EU’s samlede økonomiske og sociale mål.
This strategy aims in particular to make better use of women’s potential, thereby contributing to the EU’s overall economic and social goals.
Målsætningerne rækker fra at få flere kvinder ind i børsnoterede selskabers bestyrelser til at tage fat på problemerne vedrørende kønsbestemt vold.
Objectives range from getting more women into supervisory boards of publicly listed companies to tackling gender-based violence.
I november forelagde Kommissionen en tiårig strategi for handicappede for at gøre Europa mere tilgængeligt og erne barrierer for handicappede.
In November, the Commission presented a 10-year strategy on disability, with the purpose of making Europe more accessible and barrier free.
Standardisering og offentlige indkøb er de vigtigste redskaber, som Kommissionen vil anvende til dette formål i løbet af de næste år.
Standardisation and public procurement are key instruments which the Commission will use for this purpose over the next years.
Kommissionen vil også undersøge, om der kan indføres en europæisk lov om tilgængelighed.
The Commission will also explore the feasibility of a European accessibility act.
Udfordringerne forbundet med social og økonomisk integration af romaerne — Europas største etniske minoritet — samt relaterede spørgsmål vedrørende fri bevægelighed blev gjort til genstand for særligt stor opmærksomhed i EU i 2010.
The challenges of the social and economic integration of Roma — Europe’s largest ethnic minority — as well as related free movement issues were of particular concern for the EU in 2010.
Kommissionen satte emnet på dagsordenen den 7. april med meddelelsen »Social og økonomisk integration af romaerne i Europa« (9).
The Commission had put the issue on the agenda on 7 April with its communication ‘The social and economic integration of the Roma in Europe’ (9).
Derefter udløste ernelsen af romaerne fra Frankrig i sommeren 2010 en række reaktioner og interventioner fra Kommissionens side i august, september og oktober.
Thereafter, the removal of Roma from France in summer 2010 prompted several reactions and interventions from the Commission in August, September and October.
Emnet blev debatteret indgående på et møde i Det Europæiske Råd i september og i Europa-Parlamentet. Som følge heraf tilpassede Frankrig og en række andre medlemsstater deres nationale lovgivning på grundlag af kravene i EU’s direktiv om fri bevægelighed fra 2004.
The issue was intensely debated at a European Council in September and at the European Parliament.
Kommissionen etablerede en romataskforce, som har mandat til at analysere, hvorvidt EU’s midler og nationale midler anvendes effektivt til projekter, der bidrager til den sociale og økonomiske integration af romaerne i såvel oprindelseslandene som værtslandene.
The Commission set up a Roma task force which has the mandate to analyse to what extent EU and national funds are being effectively used for projects helping the social and economic integration of Roma both in countries of origin and in host countries.
Romataskforcens første resultater fra december viser, at der er behov for en EU-strategi for mere mål-rettet finansiering af romaernes integration i alle medlemsstaterne.
First findings of the Roma task force in December show that an EU strategy for a more targeted funding of Roma integration by all Member States is needed.
En sådan strategi indgår derfor i Kommissionens arbejdsprogram for første halvår af 2011.
Such a strategy has therefore been included in the Commission’s work programme for the first semester of 2011.
Situationen for romaerne i deres oprindelseslande samt en række værtslande i EU skabte overskrifter i 2010. Her ses en gruppe romaer ved en årlig festival i Costeti, Rumænien.
The situation of Roma in their countries of origin as well as in several host countries across the EU hit the headlines in 2010.
Tre år efter vedtagelsen fungerer denne hotline i 13 medlemsstater.
Three years after adoption, the hotline is functioning in 13 Member States.