natgillin/translations-raw huggingface dataset:
været – frivillige forpligtelser og ikke-obligatoriskeforanstaltninger fra industriens side og oplysningskampagner?
How effective have been the steps taken so far throughvoluntary commitments,non-binding measures adopted byindustry,or information campaigns?
17.Det er stadig et højt prioriteret mål at skabe bedre ligevægtmellem de forskellige transportformer – et centralt emne i Kommissionens hvidbog fra 2001 om den europæisketransportpolitik frem til 2010.Hvad mere kan der gøres for atforbedre banetranportens,søtransportens og indlandsskibsfartensmarkedsandele?
17.A new balance between modes of transport – a major theme ofthe strategy set out in the White Paper that the Commissionadopted in 2001 on a European transport policy for 2010 – is stilla top priority.What more could be done to increase the marketshare of rail,maritime and inland waterway transport?
23.Bør spørgsmål vedrørende energieffektivitet spille en større rolle i EU’s forbindelser med tredjelande,navnlig i dets nabolande?
23.Should energyefficiency issues be more integrated in the Union’srelationships with third countries,especially its neighbours? If so,how?
Hvordan kan energieffektivitet komme til at spille encentral rolle for integreringen af regionale markeder?
How can energy efficiency become a key part of theintegration of regional markets?
Er detnødvendigt at opfordre de internationale finansieringsinstitutioner til at lægge større vægt på efterspørgselsstyring iforbindelse med deres tekniske og finansielle bistand tiltredjelande? Hvis ja,hvilke mekanismer eller investeringer villevære mest effektive?
Is it necessary to encourage theinternational financial institutions to pay more attention todemand management issues in their technical and financialassistance to third countries?
18.For at forbedre energieffektiviteten er det nødvendigt at fuldførevisse infrastrukturprojekter som led i det transeuropæisketransportnet.Hvordan kan investeringerne heri blive finansieret?
24.How could advances in energyefficiency technology and processesin Europe be put to effective use in developing countries?
24.Hvordan vil de fremskridt inden for energieffektive teknologier ogprocesser,der gøres i EU,kunne udnyttes effektivt iudviklingslandene?
18.In order to improve energy efficiency,it is necessary to completecertain infrastructure projects from the trans-European transportnetwork.How should the investments needed for infrastructureprojects be developed,using what sources of financing?
Afsnit 6.3
Section 6.3
Bør der lægges størst vægt på teknologisk innovation(dæk,motorer …),f.eks.ved at der udarbejdes standarder iforståelse med industrien,eller på lovforskrifter,f.eks.grænser forbilers brændstofforbrug?
25.Should the Union negotiate tariff or nontariff advantages withinthe World Trade Organisation (WTO) for energy efficient productsand encourage other members of WTO to do the same?
20.Bør myndighederne (stat,forvaltning,regionale og lokalemyndigheder) have pligt til gennem deres offentlige indkøb atsørge for,at en vis del af deres bilflåde består af energieffektivebiler? Hvis ja,hvordan vil dette kunne gøres på enteknologineutral måde (dvs.som ikke forvrider markedet til fordelfor en given teknologi)?
20.Should public authorities (State,administrations,regional andlocal authorities) be obliged in their public procurement to buy apercentage of energy efficient vehicles for their fleets?
Afsnit 4.3
Section 4.3
A – HINDRINGERNE
A –IDENTIFYING THE OBSTACLES
Bilernes energieffektivitet er forbedret dramatisk (5).Den øgede opmærksomhed på betydningen afrationel energianvendelse i bygninger har medførtbedre isolering.Frankrig har således lanceret etambitiøst energispareprogram med sloganet »Vi haringen olie,men vi har idéer«;i denne forbindelsefremskyndes flytningen af elproduktion fra oliefyredekraftværker til kernereaktorer,og afgifterne pådieselolie forhøjes.
Fuel efficiency of cars dramatically increased (5).Awareness of the importance of rational energy use inbuildings has given rise to better insulation.France,forinstance embarked on an ambitious energy-savingprogramme,with the slogan‘We don’t have oil,but wehave ideas,’accelerating the shift in electricityproduction from oil-fired power plants to nuclearreactors,and increasing taxes on diesel.
Olieembargoerne i begyndelsen af halvfjerdserne fik EU-landene til at nytænke deres energiforbrug for atmindske afhængigheden af olien.Takket være defremskridt,alle medlemsstaterne gjorde på detteområde,kunne man allerede i midten af halvfjerdserneknække den ellers hidtil ubrydelige kobling mellemvækst i BNP og i energiefterspørgslen.Energiintensiteten er faldet med 40 % i Tyskland og Danmark og med 30 % i Frankrig i forhold tilhalvfjerdserne.Denne afkobling mellem BNP ogenergiefterspørgslen er illustreret i figuren i bilag 3.
The oil embargoes at the beginning of the 1970s ledcountries of the EU to re-think their energyconsumption to become less dependent on oil.Progress to this end in all Member States broke thehitherto inseparable link between growth in GDP andin energy demand already halfway through the 1970s.Energy intensity has come down by 40 % in Germanyand Denmark,and in France it is 30 % less than it wasin the 1970s.This decoupling of GDP and energydemand is illustrated in the figure in Annex 3.
Udvikling i efterspørgslen efter primærenergi og »negajoule« – EU-25
Development of primary energy demand and of “negajoules”(EU-25)
Negajoule Biomasse Anden el. Nuklear Gas Olie Kul
Negajoules Biomass Other electricity Nuclear Gas Oil Coal
»Negajoule«:energibesparelser,der beregnes på grundlag af energiintensiteten i 1971.Kilde:Enerdata (beregningerne er baseret på Eurostat-data).
“Negajoules”:Energy savings calculated on the basis of 1971 energy intensity.Source:Enerdata (calculations based on Eurostat data).
Der kan ikke træffes effektive foranstaltninger til atmindske energiforbruget væsentligt,hvis vi ikke førstfinder frem til de faktorer,der ligger til grund forenergispildet,så vi bedre kan håndtere dem ifremtiden.
Effective action to bring down energy consumptionsubstantially is impossible without first identifying thefactors underlying waste in order to come to grips withthem in future.
Oliechockene satte kortvarigt skub i energieffektivitetsforanstaltningerne,men da der ikke skete nogengennemgribende strukturelle ændringer,var det ikkenok til at stabilisere efterspørgslen.I de seneste år harden nye stigning i energipriserne på verdensmarkederne og navnlig i oliepriserne igen øgetinteressen for styring af efterspørgslen.
The oil shocks were a short-term boost to quick energyefficiency measures,but the absence of in-depthstructural measures meant that demand could not bestabilised.In more recent years the new energy pricerise on world markets and especially oil prices,hasstimulated renewed interest in demand management.
)Til forskel fra USA,hvor olieforbruget i første omgang faldt,men senere steg med i alt 16 % fra 1973-2003,er forbruget i Frankrig – trods en vis stigning i de seneste år – stadig 10 %lavere i dag end for 30 år siden,og energiintensiteten over30% lavere end i 1973.
)In contrast to the United States,where oil consumption initiallyfell but then ended up rising by a total of 16 % from 1973 to2003,in France,despite some increase in recent years,oil use isstill 10 % lower today than it was three decades ago and itsenergy intensity is 30 % lower than in 1973.
1.BEHOV FOR SÆRLIGEFORANSTALTNINGER TIL ATFORBEDREENERGIEFFEKTIVITETEN
1.THE NEED TO ADOPT SPECIFICMEASURES TO IMPROVEENERGY EFFICIENCY
I teorien skulle markedskræfterne med tiden kunnegive det bedste resultat uden indgreb udefra.Somfølge af de særlige tekniske vilkår,der gør sig gældendefor energimarkederne,synes det imidlertid at værenødvendigt at befordre og ledsage sådannemarkedsdrevne ændringer ved at forbedreenergieffektiviteten hurtigere og derved mindskeenergiefterspørgslen.Markedskræfterne vil også fortsathave afgørende betydning for afstemningen mellemefterspørgsel og udbud.
In theory,market forces would in time produce themost efficient outcome without interference.However,given the technical characteristics of the energymarkets,there appears to be a need to promote andaccompany such market-induced change byimproving energy efficiency more rapidly and thusreducing the demand for energy.Market forces willalso continue to be essential when matching demandwith supply.
Mangelen på information og uddannelse i den senesteteknologi og dens betydning for investeringsafkastet –i nogle tilfælde kombineret med risikouvillighed,nårdet drejer sig om at benytte ny teknologi og teknik i entidlig fase – kan få investorer,f.eks.banker,til fortsat atstøtte forældet teknologi,også selv om den ikkelængere er den mest effektive eller giver det bedsteafkast.Markedsførerne af energibesparende teknologimå naturligvis have solide argumenter i hænde,når desøger støtte fra potentielle investorer,f.eks.banker oginvesteringskapitalfonde.Energitjenesteselskaber(ESCO) kan også spille en rolle i denne forbindelse.Erhvervslivet,investorerne og forbrugerne generelt børogså opfordres til at inddrage energisparealternativer ideres økonomiske planlægning.Aktørerne bør gøresopmærksomme på det meget gunstige cost/benefitforhold og den til tider meget korte tilbagebetalingstid– i visse tilfælde under et år – for investeringer ienergieffektivitet.Der bør udvikles simple værktøjer tilrisikovurdering af projekter,f.eks.manualer ogcomputerprogrammer om livscyklusanalyse ogenergisyn med sigte på investeringsmuligheder.
The lack of information and training on the latesttechnologies and their economic and financial impacton the rate of return from investment,combined insome cases with an aversion to the risk associated withearly adoption of new technologies and techniques,can encourage investors such as banks to continue tosupport outdated technology even when they are notthe most efficient or offering the best return.Thepromoters of energy-saving technologies obviouslyneed to make their case when seeking support frompotential investors such as banks or venture capitalfunds.Energy service companies (ESCO’s) will also havea role to play here.Industry,investors,and consumers ingeneral should also be encouraged to include theenergy-saving alternative in their financial planning.Players should be made aware of the very positivecost-benefit ratio,and sometimes,very short pay-backperiods – even less than a year in certain cases – forinvestments in energy efficiency.Simple tools could bedeveloped for risk-assessment of projects such as lifecycle analysis handbooks and computer programmesand investment grade energy audits.
Da det oftest drejer sig om småskalaprojekter,er derendvidere ikke tilstrækkelig nem adgang til adækvatefinansielle instrumenter,der yder støtte tilenergieffektivitet.Erfaringerne viser,at de traditionellemellemaktører,navnlig bankerne,ofte tøver med atstøtte energieffektivitetsprojekter.En udvej,der børprøves,er idéen med »globale« lån (6),hvor midlerneefterfølgende redistribueres via et mellemled eller et»clearinghouse«,som har større teknisk og økonomiskekspertise i energieffektivitet.En anden mulighed er definansieringsmodeller baseret på fælles opsparing,derfor tiden anvendes i nogle medlemsstater,f.eks.tredjepartsfinansiering og præstationskontrakter.
There is,moreover,a lack of access to adequatefinancial instruments supporting measures whichbolster energy efficiency,such measures beingpredominantly small in scale.Experience shows thatthe traditional intermediaries,in particular banks,areoften reluctant to support energyefficiency projects.One avenue to explore is the idea of‘global’loans (6),where the funds are subsequently redistributed via anintermediary or a‘clearing house’with more technicaland economic expertise in the field of energyefficiency.Another opportunity is the financing modelsbased on shared savings currently used in some Member States,such as third-party financing andperformance contracting.
Den største hindring for bedre energieffektivitet ermangel på information (om omkostningerne ved ogadgangen til ny teknologi og om omkostningerne vedeget energiforbrug;ringe uddannelse af teknikere ikorrekt vedligeholdelse og den kendsgerning,atmarkedsaktørerne ikke tager tilstrækkeligt hensyn tildisse aspekter).Dette kan navnlig være et problem vedinvesteringer,som ofte er langsigtede.Et andetproblem for investeringsbeslutninger opstår,når der erindbyrdes stridende incitamenter (f.eks.mellemboligejeren (som installerer varmekedlen) og lejeren(som betaler varmeregningen);eller i tilfælde,hvorvirksomhedens investeringsbudget ikke er samordnetmed energibudgettet.Der kan også være tale omvildledende priser (manglende medregning af deeksterne omkostninger,manglende gennemsigtighed).Også tekniske barrierer,som f.eks.manglendestandardisering af energibrugende udstyr ogkomponenter,kan gøre det vanskeligere at skaffe nyeenergieffektive teknologier hurtigt indpas påmarkedet.Før i tiden kunne mislykket regulering i demonopoliserede sektorer i visse tilfælde skabeutilsigtede forbrugsincitamenter gennemenergiafgiftsstrukturerne.Det må forventes,atreguleringen i EU og indførelsen af meregennemsigtige markedskræfter som følge afliberaliseringen vil hjælpe på dette problem,men vi vilmærke følgerne af tidligere investeringsbeslutninger imange år ud i fremtiden.
The most important barrier to increased energyefficiency is a lack of information (on costs andavailability of new technology;lack of information oncosts of own energy consumption;lack of training oftechnicians on proper maintenance and the fact thatthese aspects are not properly taken into account bymarket participants).This can be a particular problemwhen making investments which are often long term.Investment decisions can also be influenced by thesplit-incentive problem (e.g.between the landlord(who installs the boiler) and the tenant (who pays theheating bill);or where a corporate investment budgetis not coordinated with the energy budget.There canalso be misleading prices (due to exclusion ofexternalities,lack of transparency).Technical barrierssuch as the lack of standardisation of energy-usingequipment and components can also make it moredifficult for new energy efficient technologies to have arapid impact on the market.In the past,regulatoryfailures in the monopoly sectors created in some casesinadvertent consumption-incentives in energy tariffstructures.The improvement in the regulatory regimein the EU and the introduction of more transparentmarket forces through liberalisation should addressthis concern,but the effects of previous investmentdecisions will be with us for many years.
)Den Europæiske Investeringsbank indgår f.eks.partnerskabermed mellemaktører (sædvanligvis nationale eller lokalebanker) om ydelse af globale lån,som dernæst gennem dissemellemaktører udlånes til finansiering af mindre projekter.
)The European Investment Bank,e.g.,enters partnerships withintermediaries (usually national or local banks) to provideglobal loans,which are then loaned out through theseintermediaries to finance smaller projects.
1.2.BEHOV FOR ENERGITJENESTER
1.2.THE NEED FOR ENERGY SERVICES
2.BEHOV FOR TILTAG FRAMYNDIGHEDERNES SIDE
2.THE NEED FOR ACTION BYPUBLIC AUTHORITIES
Åbningen af markederne har haft positive virkningerpå energieffektiviteten.Konkurrencepresset har fåetelselskaberne til at producere på den mest effektivemåde,særlig gennem teknologiinvesteringer (f.eks.ikombinerede gas- og dampturbiner).
The opening up of markets has had a positive effect onenergy efficiency.Competitive pressure has drivenelectricity companies to produce in the most efficientway,particularly through technology investments,(e.g.combined-cycle gas turbines).
De offentlige myndigheder,både på nationalt ogeuropæisk plan,kan spille en vigtig rolle for at afbødemarkedets mangler.De har imidlertid ikke altidmulighed for at gøre det.Dette er der flere grunde til.
Public authorities,national or European,have a role toplay in compensating for inadequacies of the market.However,this is not always within their capacity.Several reasons explain this shortcoming.
Medlemsstaterne har erkendt,at der skal gøres merefor at sikre bedre energieffektivitet.De tøver dog medat binde sig til den obligatoriske nedskæring ienergiforbruget på 1 %,der er foreslået idirektivforslaget om energitjenester.
Member States have recognised that more has to bedone to ensure greater energy efficiency.They hesitateto commit themselves to the mandatory annualreduction in energy consumption by 1 % in theproposed directive on energy services.
Åbningen af markederne har påvirket elpriserne.For destore erhvervskunder faldt elpriserne således i fastepriser med gennemsnitligt 10-15 % mellem 1995 og2005.Meget skal imidlertid stadig gøres for at sikre,atder er reel og effektiv konkurrence overalt i EU.Til denende vil Kommissionen ved årets udgang vedtage enstørre rapport om markedssituationen,og den har fornylig iværksat en sektorspørgeundersøgelse omkonkurrencesituationen.
The opening up of markets has had an impact onelectricity prices.Hence,for large industrial users,electricity prices fell in real terms by an average of10–15 % between 1995 and 2005.However,moreremains to be done to ensure real and effectivecompetition in all areas of the EU.To this end,the Commission at the end of the year will adopt a fullreport on the state of the market,and has also recentlylaunched a sectorial competition enquiry.
Endvidere bliver de to finansielle virkemidler –statsstøtte og afgiftsforanstaltninger – ofte misbrugt.Statsstøtte ydes ikke blot til fremme af energieffektivitet,men også til elproduktion baseret påbrændselsformer,der ikke giver det højest muligeenergiudbytte.Der findes endvidere et stort antalspredte småsubsidier,som kun har en meget beskedenvirkning taget under ét.Det samme gælderafgiftsinstrumenter.Afgifterne burde i princippetnedsættes for produkter med lavt energiforbrug ogforhøjes for produkter med højt energiforbrug.
Furthermore,State aid and tax measures are two toolswhich are often misused.State aid is granted not onlyin favour of energy efficiency but also for electricitygeneration using fuels which do not give the highestenergy yield.There is also the effect of a plethora ofdisparate small subsidies which have only a verylimited overall impact.The same is true for taxinstruments.Levels of tax should in principle be easedon specific products with low energy consumption,and raised on those with high demand.
Endelig bør der løbende gennemføres en nøjeundersøgelse af yderligere selskabsfusioner i energiog transportsektoren,da disse kan øge risikoen formisbrug af dominerende markedspositioner udennødvendigvis at føre til større energieffektivitet.
Finally,there is the need for continued,careful scrutinyof further mergers of companies in the energy andtransport sectors,which can lead to increased scope forthe abuse of market power,and not necessarily togreater energy efficiency.
Faldende energipriser fremmer i sig selv hverkenmådeholdent forbrug eller investeringer ienergieffektivitet.Der findes en række selskaber,somtilbyder energieffektivitetsløsninger,og som betalesgennem energibesparelser (ESCO).Disse selskaber erstadig på vuggestadiet og har derfor brug forstrategisk støtte i form af hjælp til at sprede deresaktiviteter og i form af kvalitetsstandarder ogfinansieringsadgang.En videreudvikling af ESCO-sektoren vil kunne bidrage væsentligt tilgennemførelsen af mange yderligere omkostningseffektive projekter og kan spille en vigtig rolle,når detdrejer sig om at mindske kløften mellem de forskelligeaktører på energi- og teknologiforsyningssiden på denene side og energiforbrugerne på den anden side.
In themselves,falling prices for energy do notencourage either careful consumption or investmentsin energy efficiency.There are a number of companiesthat supply efficiency solutions and that are gettingpaid by the energy savings (‘ESCO’).These companiesstill need policy support in the form of help for thedissemination of their activities,quality standards,andaccess to finance,as they are still in their infancy stage.The further development of the ESCO industry couldgreatly contribute to the implementation of manyadditional costeffective projects,and can play animportant role in bridging the gap between differentactors on the energy and technology supply side andamong energy consumers.
Kommissionen er helt klar over det dilemma,deropstår som følge af øget forbrug takket være prisfaldetpå energi,der igen skyldes øget energieffektivitet somfølge af markedskræfternes frie spil.Dette erbaggrunden for,at den i december 2003 fremsatteforslag til et direktiv om energieffektivitet islutanvendelserne og om energitjenester.
The Commission is well aware of the dilemma ofincreased consumption resulting from lower pricescaused by the greater efficiency secured by theintroduction of market forces.For this reason,in December 2003,it proposed a directive on energy enduse efficiency and services.
3.EKSTERNE OMKOSTNINGER OGPRISGENNEMSIGTIGHED
3.THE EXTERNAL COSTS AND THETRANSPARENCY OF PRICES
4.OPLYSNING OGUNDERVISNING:TO VÆRKTØJER,DER IKKEUDNYTTES FULDT UD
4.INFORMATION ANDEDUCATION:TWO UNDER-USED TOOLS
Det nuværende prissætningssystem for energiprodukter giver ikke forbrugerne anledning til at vælgeandre forbrugsmønstre,der giver mulighed for en mereøkonomisk og rationel udnyttelse af energien.
The current pricing system for energy products doesnot point consumers towards patterns of consumptionwhich offer a more economical and rational use ofenergy.
Det anses for helt normalt,at der lanceres folkeoplysningskampagner for at få folk til at drikke mindrealkohol,mens der har været langt mindre interesse forat fremme energieffektivitet på denne måde.
While it is regarded as normal to launch publicinformation campaigns to encourage people to drinkless alcohol,less attention has hitherto been given topublicity campaigns on energy efficiency.
Oplysningskampagner,der giver klar information om,hvordan man kan spare energi på en omkostningseffektiv måde,og som også får forbrugerne til atudmønte denne viden i konkret handling,kan væreeffektive midler til at ændre folks holdning og adfærd.Der kan sættes ind på tre niveauer:
Publicity campaigns providing clear information onhow to make costeffective energy savings,as well asproviding stimulus for consumers to act,can beeffective in changing perceptions and encouragingaction.Action at three levels in this respect can beidentified:
• oplysning til borgerne om,hvordan de kan mindskeenergiforbruget i hjemmet,f.eks.med effektivbelysning og varme og energirigtige indkøb oplysning til erhvervskunderne
• information to citizens on issues such as how toreduce energy consumption in homes,through,forexample,efficient lighting and heating and sensiblepurchasing decisions; information to industrial customers;and
Hvad mere er,tages der ikke hensyn til produkternesrelative energiværdi og heller ikke til miljøbelastningenved anvendelsen af disse produkter.Det nuværendeprissætningssystem giver ingen garanti for,at deeksterne omkostninger medregnes i prisen.Dette erklart ikke noget incitament til at forbruge mindre ellertil at fremstille energi ud fra mere miljøvenlige kilder.Dette problem er særlig alvorligt i transportsektoren.I hvidbogen om transport »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 – De svære valg« (7),giver Kommissionen udtryk for,at så længe priserne ikkegenspejler de samlede samfundsomkostninger vedtransport,vil efterspørgslen forsat være unaturligt høj.Med en passende afgiftspolitik på infrastrukturområdetville disse skævheder stort set forsvinde.
Moreover,it does not take account of the relativeenergy value of products,nor of the environmentalimpact of their use.The current pricing system doesnot guarantee that external costs are included.Clearly,this is not an incentive to consume less,or to produceenergy from more environmentally friendly sources.This problem is particularly acute in the transportsector.In the White Paper on transport‘Europeantransport policy for 2010:time to decide’,published in September 2001(7),the Commission took the viewthat as long as the prices fail to reflect the entire socialcosts of transport,demand will continue to beartificially excessive.If appropriate infrastructurecharging policies were applied,these inefficiencieswould largely disappear.