natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er det vigtigstefinansielle instrument i EU’s udviklingspolitikover for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS).
The European Development Fund, or EDF, isthe main financial instrument of the European Union’s development policy for African,Caribbean and Pacific (ACP) States.
Det meste af EU’s støttetager form af gavebistand.
Most ofthe EU’s aid is in the form of non-repayablegrants.
Den Europæiske Investeringsbank, EU’s finansieringsorgan forlangfristede investeringer, stiller et begrænsetbeløb i form af bløde lån og investeringskapital til rådighed.
Alimited amount of soft loans and investment capital is made available by the European Investment Bank (EIB) the EU’s longterm funding body.
Ud over AVS-landene bidrager EUF også til udviklingen af omkring 20oversøiske lande og territorier (OLT), der erknyttet til EU.
In addition to the ACPcountries, the European Development Fundalso contributes to the development of some20 overseas countries and territories (OCTs)linked to the European Union.
Selv om EU’s støtte allerede er snævert koordineret med medlemsstaternes (og andre internationale donorers), målrettes den i stadigt stigende grad mod områder, hvor EU tilbyder demest effektive leveringskanaler og kan gøredet med de laveste omkostninger.
Although aid provided by the EU is alreadyclosely coordinated with that of the Member States (and other international donors), it isincreasingly being targeted at those areaswhere the Union offers the most efficient delivery channel and can do so at least cost.
Seks afdisse er blevet identificeret som fokus for EU’s støtteoperationer:
Sixof these have been identified as the focus for EU aid operations: n u l l
Efter oprettelsen af den første EUF i 1957 harhver ny partnerskabsaftale mellem EU og AVS-landene samt OLTværet forbundet meden global fond til at gennemføre samarbejdetover en femårig periode.
Since the creation of the first European Development Fund in 1957, each new partnership agreement concluded by the Union with ACP countries and OCTs is associated with anoverall fund to implement cooperation duringa fiveyear period.
Den 9. og sidste EUF, som begynder med den nye AVS-part-nerskabsaftale, blev undertegnet i juni i Cotonou, Benin.
The ninth, and latest, EDF,which begins with the new ACP Partnership Agreement, was signed in June 2000 in Cotonou, Benin (hence it is known as the Cotonou Agreement).
Denne aftale går under betegnelsen Cotonou-aftalen. Ligesom de tidligere Yaoundé- og Lomé-konventioner udgør Co-tonou-aftalen det retlige grundlag for den udviklingsstøtte, EU yder til AVS-landene.
Like the YConventions before it, the Cotonou Agreement constitutes the legal basis of the development aid granted by the Union to the ACPStates.
Den danner en betydelig del aframmerne om EU’s forhold til resten af verden og afspejler EU’s betydning både somførende international handelspartner og somverdens vigtigste donor af officiel udviklingsbistand.
The agreement focuses on poverty reductionas its principal objective, to be achievedthrough political dialogue, development aidand closer economic and trade cooperation.
EUF’s midler andrager 13,5 mia.
Itshapes a significant part of the European
EF/AVS-samarbejdet i 2003
EC-ACPcooperation in 2003
• Sundhed og gæld: håndtering af de centrale spørgsmål på globalt plan
• Health and debt: addressing key issues atglobal level
EF’s udviklingssamarbejde med AVS-lan-dene havde fortsat stor betydning i 2003.Nogle af de vigtigste opnåede resultateromfattede:
The’s EC development cooperation with ACP countries continued to have a significant impact in 2003. Some of its mainachievements included the following.
I 2003 ydede EU et bidrag på 170 mio.EUR til Den Globale Fond til Bekæmpelseaf Aids, Tuberkulose og Malaria og bidrog460 mio. EUR til det af Verdensbanken ledede initiativ til fordel for de stærkestgældstyngede udviklingslande (HIPC-initi-ativet), et verdensomspændende multidonorinitiativ til nedbringelse af gælden.
In 2003, the EC made a contribution of EUR 170 million to the global fund to fight AIDS, tuberculosis and malaria, and contributed EUR 460 million to the World Bank-led highly indebted poor countries(HIPC) initiative, a worldwide multi-donorapproach to tackling debt.
I 2003 indgik Kommissionen en aftale med Den Afrikanske Union om at støtte bestræbelserne på forebyggelse af konfliktersamt de fredsfremmende initiativer, og derblev givet tilsagn om et beløb på 12 mio.EUR og yderligere et beløb på 250 mio.EUR til en fredsfacilitet, der forventes atblive operativ i midten af 2004.
In 2003 the Commission concluded anagreement with the African Union to support their efforts in conflict-prevention andpeace-building, pledging EUR 12 million,and a further EUR 250 million for a peacefacility expected to become operational bymid-2004.
• Ydelse af efterkrisestøtte
• Providing post-crisis support
Kommissionen var i 2003 aktivt involvereti at imødekomme de behov, der opstod ikølvandet på kriserne i Sudan, Sierra Leone, Côte d’Ivoire, Liberia og Angola,og den ydede over 125 mio. EUR i bistand.
The Commission was actively engaged in2003 in addressing post-conflict needs inthe Sudan, Sierra Leone, Côte d’Ivoire,Liberia and Angola, providing over EUR125 million in assistance.
Den finansiering, som EIB forestod i AVS-landene i 2003, beløb sig til 723 mio. EUR:146 mio. EUR som led i en ny investeringsfacilitet til sikring af pålidelig fremtidig finansiering, 260 mio. EUR til Sydafrika,hvoraf 70 % gik til den private sektor, og343 mio. EUR til støtte til den finansiellesektor og til at fremme investeringerne iden private sektor.
Financing provided by the European Investment Bank (EIB) in ACPcountries in2003 amounted to EUR 723 million: EUR146 million under a new investment facilityto provide a reliable future financing; EUR260 million to South Africa, 70 % of whichwent to the private sector, and EUR 343million to support the financial sector andpromote private sector investment.
• Mere effektiv levering af støtten
• Delivering aid more effectively
• Fremme af god regeringsførelse, retsstatsprincippet og demokratisering
• Promoting good governance, the rule oflaw and democratisation
Forbedret regeringsførelse er en prioritet i Cotonou-aftalen, og 40 EU-programmer,som blev godkendt i 2003 til et beløb afomkring 250 mio. EUR, vil fokusere påstørre regeringsansvarlighed, fremme afden offentlige debat om centrale spørgsmålog fremme af den regionale integration.
Improving governance is a priority of the Cotonou Agreement, and 40 EC programmes approved in 2003, amounting tosome EUR 250 million, will focus on increasing government accountability, fostering public debate on key issues and promoting regional integration.
Ved udgangen af 2003 blev næsten en tredjedel af EU’s eksterne bistand til AVS-lan-dene gennem EUF ikke ydet til individuelleudviklingsprojekter, men snarere til regeringernes samlede statsbudgetter eller til enenkelt sektor — f.eks. sundhed eller uddannelse.
By the end of 2003, almost a third of the EC’s external assistance to ACPcountriesthrough the EDF was provided not to individual development projects, but rather togovernments’entire central budgets or to asingle sector — for example, health or education.
Dette placerer EU foran alle andredonorer hvad angår denne form for bistand,som både er mere krævende end »traditionel« udviklingsbistand — den knytter udbetalinger sammen med præstationer — ogmere snævert koordineret med andre donorer.
This places the EC ahead of allother donors in the scale of such provision,which is both more demanding than ‘traditional‘ development assistance — it linkspayments to performance — and moreclosely coordinated with other donors.
Disse markante resultater er til dels konjunkturprægede, især hvad angår de globale forpligtelser, men er også det frugtbare resultataf de særlige bestræbelser, som Kommissionen og dens delegationer gjorde i 2003 i AVS-landene for at få klarlagt og løst problemerne iforbindelse med flaskehalse og styrke gennemførelsen af de toårige resultatmål.
These strong results are partly cyclical, especially as far as global commitments are concerned, but are also the fruit of special effortsmade in 2003 by the Commission and its delegations in ACPcountries to identify and address performance bottlenecks and strengthenthe implementation of biannual performancetargets.
Den Europæiske Udviklingsfonds resultater, 2003 i forhold til 2002
European Development Fundperformance, 2003 vs 2002
Ekstern støtte til AVS-landene finansieret af Kommissionens almindelige budget og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) i 2003
External aid to the ACP countries financed by the General Commission Budget andthe European Development Fund (EDF) in 2003(million EUR)
TABEL10 (fortsat)
TABLE 10 (continued)
Oceanien Cookøerne Fiji Kiribati Marshalløerne Mikronesien Nauru Niue Palau Papua Ny Guinea Samoa Salomonøerne Tokelau Tonga Tuvalu Vanuatu Oceanien (ikke-tildelt)
Sts. Nauru Niue Palau Papua New Guinea Samoa Solomon Islands Tokelau Tonga Tuvalu Vanuatu Oceania (unallocated)
DEN EUROPÆISKE UNIONS BUDGET1958-2003
THE BUDGET OFTHE EUROPEAN UNION1958-2003
Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2003 (Betalinger)
Community expenditure from 1958 to 2003 (Out-turn in payments)
Det almindelige budget EUGFL, Garantisektionen Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen — EFRU — ESF
General budget EAGGF-Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF-Guidance Section— ERDF— ESF
Forskning Foranstaltninger udadtil Administration Refusioner og andet
Research External actions Administration Repayments and other
Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2003 (Betalinger)
TABLE11 (continued)Community expenditure from 1958 to 2003 (Out-turn in payments)
Det almindelige budget EUGFL, Garantisektionen Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen — EFRU— ESF— Samhørighedsfonden— FIUF— Afslutning af tidligere programmer
General budget EAGGF Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF Guidance Section— ERDF— ESF— Cohesion Fund— FIFG— Completion of earlier programmes
) Euratoms budget har været en del af det almindelige budget siden 1968.)
) The Euratom budget was incorporated into the general budget in 1968.)
Fra og med 1994 er alle beløb ekskl. inddrivelser.
Starting from 1994 amounts are before recoveries.
Det almindelige budget EUGFL, Garantisektionen Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen— EFRU — ESF
General budget EAGGF Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF Guidance Section— ERDF— ESF
Fællesskabets udgifter fra 1958 til 2003 (Betalinger)
TABLE12 (continued)Community expenditure from 1958 to 2003 (Out-turn in payments)
General budget Det almindelige budget Strukturfondene, herunder— EUGFL, Udviklingssektionen — EFRU — ESF— Samhørighedsfonden— FIUF— Afslutning af tidligere programme
General budget EAGGF Guarantee Section Structural Funds, of which:— EAGGF Guidance Section— ERDF— ESF— Cohesion Fund— FIFG— Completion of earlier programmes
Fællesskabets udgifter i alt (mio. EUR) ((inkl. EKSF, Euratom og EUF)
Total Community expenditure (million EUR)*(including ECSC, Euratom and EDF)
Fællesskabets samlede udgifter (2003-priser) (mio. EUR)
Total Community expenditure (2003 prices)(million EUR)
Fællesskabets samlede udgifter (2003-priser)(mio. EUR)
Total Community expenditure (2003 prices)(EUR million)
Fællesskabets samlede udgifter (2003-priser)(mio. EUR)
Total Community expenditure (2003prices)(EUR million)
Udgifter i % af Fællesskabets BNPUdgifter pr. indbygger (EUR)Udgifter pr. indbygger (2003-priser)
Expenditure as percentage of Community GDPExpenditure per capita (EUR)Expenditure per capita (2003 prices)
Fællesskabets indtægter fra 1972 til 2003
Community revenue from 1972 to 2003
Told Moms Fjerde indtægt Diverse
GNP/GNI-based(4th) resource
1) I henhold til Rådets afgørelse 2000/597 erstatter ENS95 BNI fra og med 2002 ENS79 BNP som reference for den fjerde indtægtskilde.
1) As from the year 2002, pursuant to Council Decision No 2000/597, ESA95 GNI replaces ESA79 GNP as the reference for the 4th resource.
Samtidig opføres den britiske rabat ihenhold til artikel 15 fra og med 2002 under BNI-indtægterne og ikke længere under momsindtægterne (den britiske rabat i henhold til artikel 35 har dog altid været opført under BNP/BNI-indtægterne).
Besides, as from the year 2000,the Article 15 UK rebate payments are accounted for under the GNI- and no longer under the VAT-based resource (yet, Article 35 UK rebate payments have always been ac- counted for under the GNP/GNI-based resource).
Bemærk endvidere, at i henhold til Rådets afgørelse 2000/597 steg opkrævningsomkostningerne for traditionelle egne indtægter (landbrugsafgifter og told) fra og med 2001 fra 10 % til 25 %. Imidlertid blev stigningen på 15 % i opkrævningsomkostningerne for 2001 opført på budgettet for 2002.
Please note also that, pursuant to Council Decision No 2000/597, as from the year 2001, collection costs for traditional ownresources (agricultural levies and customs duties) increased from 10 % to 25 %.Yet, the 15 % increase in collection costs corresponding to the year 2001 was budgeted in2002.
De traditionelleegne indtægter er vist efter fradrag af opkrævningsomkostningerne.
Amounts of traditional own resources are shown net of collection costs.
EF-institutionernes personale fra 1970 til 2003
Staff of the Community institutions from 1970 to 2003
Oversigt over egne indtægter for hver medlemsstat fra 1994 til 2003
Summary of own resources by Member State from 1994 to 2003
UDDRAG AF DET FORELØBIGE KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB FORDEN EUROPÆISKE UNION
EXTRACT FROM THE PROVISIONALCONSOLIDATED ACCOUNTS OF THE EUROPEAN UNION
MODERNISERING AF DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS REGNSKABSSYSTEM princippet stadig vil blive anvendt for budgetregnskabet, vil periodiseringsprincippet fra2005 blive anvendt for det almindelige regnskab.
MODERNISATION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES’ACCOUNTING SYSTEM will still be subject to the cash principle, thegeneral accounts will be accrual-based accounts from 2005.
Mens der før var tale om en simpel registrering af gennemførelsen af budgettet, gårudviklingen nu i retning af en mere dynamiskog omfattende regnskabsmæssig behandling,som giver oplysninger om de økonomiske, finansielle og formuemæssige konsekvenser afbudgettets gennemførelse.
As an information system, public sectoraccounting has substantially broadened itsobjectives from a mere record of budget execution to more dynamic and complete management, by setting out the economic, financial and asset/liability implications whicharise.
I de senere år er detblevet klart, at det er nødvendigt at modernisere De Europæiske Fællesskabers regnskabermed henblik på at overgå fra et regnskabssystem med hovedvægten på en beskrivelse afudgifts- og indtægtstransaktionerne på budgettet efter »cash basis«-regnskabsprincippet(kasseregnskabsprincippet) til et omkostningsregnskab, som kan beskrive Fællesskabernes økonomiske stilling mere fuldstændigtog vise alle tilgodehavender, fordringer oggældsposter samt regnskabsårets indtægts- ogudgiftsposter.
In recent years, it has become apparent thatthe European Communities’accounts neededto be modernised to change from a system ofaccounts focusing on a mere cashbased description of budget expenditure and revenueoperations to a system based on assets and liabilities with the objective of presenting the Communities’ financial situation in a morecomprehensive form, showing all its assets,entitlements and debts as well as the expenditure and revenue for the financial year.
Kommissionen har derfor forpligtet sig til gradvis at følge med den udvikling, der er i gang i mange lande, og som en række internationale instanser, såsom IFAC (1) og OECD, anbefaler.
The Commission has therefore undertaken to gradually fall into line with the approach adoptedby a large number of States and supported byinternational bodies such as the IFAC (1) andthe Organisation for Economic Cooperationand Development (OECD).
Dette arbejdeblev indledt for alvor i 2003, hvor projektet»modernisering af regnskabssystemet« blevlanceret. Projektet skal give EU en førerpladspå internationalt plan, når det gælder den modernisering af regnskaber for den offentligesektor, som skal gennemføres fra 2005 ogfremefter.
This work startedin earnest in 2003 with the commencement ofthe ‘modernisation of the accounting system’project, which has the aim of placing the European Communities at the forefront of the international movement towards the modernisation of public sector accounting from 2005onwards.
Der vil såledesblive fastlagt en ny regnskabsmæssig ramme.Regler og metoder vil, når det gælder den offentlige sektor, blive baseret på internationaltaccepterede standarder — dvs. IPSAS-stan-darderne — og når det gælder regnskabstransaktioner, der endnu ikke er dækket af IPSAS,på IAS/IFRS-standarderne.
The rules and methodsapplicable will be based on internationallyaccepted standards for the public sector — the IPSAS — and, for accounting transactionsthat are not yet covered by IPSAS, on the relevant international accounting standards(IAS)/international financial reporting standards (IFRS).
Pånuværende tidspunkt er allerede 16 udkast tilnye regnskabsregler på grundlag af disse standarder blevet forelagt udvalget til drøftelse.Den udløsende begivenhed for hver transaktion er blevet defineret, og it-arkitekturen revideres for at sikre, at hver regnskabsbegivenhed kan registreres fuldt ud ved kilden.Årsregnskabet kan derefter udarbejdes automatisk.
They will be subject to theopinion of an Accounting Standards Committee providing independent professional guidance — at present, 16 exposure drafts for newaccounting rules derived from these standardshave already been presented to the committeefor discussion.
Generaldirektoraternes interne kontrolprocedurer vil blive udvidet til også at omfatte de forskellige aspekter af regnskabsføring efter periodiseringsprincippet.
The critical event for eachtransaction has been defined and the ITarchi-tecture is being reviewed to ensure that eachaccounting event may be fully registered atsource.
Endeligvil konsolideringens omfang blive udvidet.
The financial statements can then beproduced automatically.
Finansforordningen (2) fastlægger de store linjer i den nye regnskabsramme for De Europæiske Fællesskaber, der skal gælde fra 2005.Finansforordningens overgangsbestemmelseromfatter den generelle regel, at bestemmelserne i forordningens første del, afsnit VII —Regnskabsføring — skal finde anvendelsegradvist, afhængigt af de tekniske muligheder,således at de får fuld virkning for regnskabsåret 2005.
The financial regulation (2) lays down thebroad outlines of the new accounting framework for the European Communities from2005.
Denne gradvise anvendelse gælderspecielt for de nye principper for institutionernes regnskabsføring.
The transitional provisions of the financial regulation include the general rule thatthe provisions of Title VII of Part One —‘Accounting’— shall apply gradually depending on technical possibilities in order tobe fully effective for the budgetary year 2005.This gradual application relates, in particular,to the new principles governing the institu-tions’accounts.
Medens kasseregnskabs-
While the budget accounts
Det skal dog understreges, at Kommissionenallerede har forudset denne reform, og at den ide senere år har anvendt elementer baseret påperiodiseringsprincippet i forbindelse med udarbejdelsen af årsregnskabet, uden at de tilsvarende standarder endnu har kunnet anvendes fuldt ud.
However, the Commission has anticipated thisreform and already introduced elements of accrual accounting into the presentation of thefinancial statements in recent years, withoutyet being able to apply the correspondingstandards in full.
På nuværende tidspunkt er detikke alle oplysninger, der hidrører fra et integreret regnskabssystem. Derfor er regnskabsførerens tjenestegrene nødt til at benytte sig afoplysninger uden for regnskabet fra Kommissionens tjenester for dels at kunne fuldstændiggøre balancen, dels at kunne udarbejde bilagene til den.
At present, some informationdoes not come from an integrated system ofaccounts so the accounting officer’s departments use non-accounting information fromthe Commission’s services to complete the financial balance sheet and draw up the annexes to this balance sheet.
Siden 2000 er der gjort en indsats for at gøreoplysningerne i forbindelse med anlægsaktiver, fortegnelser, opregning af finansielle formidlere, vurdering af fordringer og tjenestemændenes pensionsrettigheder mere pålidelige.Denne indsats er blevet fortsat og intensivereti 2002 og 2003.
123 offbalancesheet items have been included,the valuation of the shareholdings have beenbrought into line with IPSAS standards, andthe consolidation procedures have been improved and the scope increased.
RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN
RESULT OF IMPLEMENTATION OF THE BUDGET
De Europæiske Fællesskaber
Revenue for the financial year
Betalingsbevillinger fremført til 2004
Payment appropriations carried over to 2004
Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra 2002
Cancellation of unused payment appropriations carried over from 2002
Valutaforskelle i regnskabsåret
Exchange differences for the year
Konsolideret oversigt over gennemførelsen af det almindelige budget (indtægter) 2003
Consolidated summary of the implementation of general budget revenue 2003
Afsnit
Year 3
Egne indtægter Disponible overskud EF-skatter og diverse afgifter Indtægter i forbindelse med institutionernes administration Tredjeparts bidrag Morarenter og bøder Lånoptagelse og långivning Diverse indtægter
Own resources Surpluses available Miscellaneous Community taxes, levies and duties Administrative operation of the institutions Contributions by third parties, reimbursements, financial corrections and refunds Interest on late payments and fines Borrowing and lending operations Miscellaneous revenue
Specifikation afsnit 1: Egne indtægter
Detail Title 1 : Own resources
10.Landbrugsafgifter11.Sukker- og isoglukoseafgifter12.Told13.Momsindtægter14.BNI-indtægter15.Korrektion af budgetuligevægte
10.Agricultural duties11.Sugar levies12.Customs duties13.VAT14.GNI15.Correction of budgetary imbalances
Specifikation afsnit 3: Disponible overskud
Detail Title 3 : Surpluses available
30.Disponibelt overskud fra foregående regnskabsår31.Overskud — moms32.Overskud — BNI34.Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker35.Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige
30.Surplus available from previous year31.VAT surplus32.GNI surplus34.Adjustment for non-participation in JHA policy35.United Kingdom correction
I alt5 = 3 + 4
Total 5=3+4
Fremført 4
Carry-overs 4
Fremført 7
Carry-overs 7
Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter underafsnit i budgettet
Breakdown and changes in commitment and payment appropriations by budget subsection
Godkendte bevillinger
Total additional
Fremført fra 2002
Carried over from 2002
Tillægsbevillinger i alt
Appropriations adopted
Indtægter fra tredjemand/arbejde for tredjemand
Modificationstransfers and AB (including EFTA)
Ændringer ved overførsel og ÆB(inkl. EFTA)
Revenue from third parties/work for third parties
A. Administrationsudgifter B0. Garantier — reserver B1. Landbrug B2. Strukturforanstaltninger B3.
A.Administrative expenditure B0. Guarantees — reserves B1. Agriculture B2.
Uddannelse, kultur B4. Energi B5.
Training, education, culture B4.
Det indre marked —transeuropæiske net B6. Forskning B7.
Internal market — transEuropean networks B6.
Foranstaltninger udadtil B8. Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik
External actions B8.Common foreign and security policy
Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter underafsnit
Implementation of commitment appropriations by budget subsection
For bevillinger fremført fra 2002
% on appropriations carried from 2002 on current appropriations on other appropriations
Gennemførelse af betalingsbevillinger efter underafsnit
Implementation of payment appropriations by budget subsection
Indgåede forpligtelser
Payments made
Foranstaltninger udadtil B8. Fælles udenrigsog sikkerhedspolitik
External actions B8.Common foreign and security policy
Godkendte bevillinger
Total authorised
Fremført fra 2002
Carried overfrom 2002
Godkendte bevillingeri alt
Total additional
Godkendte bevillinger i alt
Total authorised