natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med hensyn til fordelingen af finansielle ressourcer blandt medlemsstaterne foreslår Kommissionen at bruge metoden baseret på objektive kriterier, som blev anvendt til prioriteten "konvergens" ved topmødet i Berlin (1999), for dermed at sikre en rimelig behandling af regioner ramt af udvidelsens statistiske effekt.
For the distribution of the financial resources among Member States, the Commission proposes to apply the method based on objective criteria used at the time of the Berlin Council (1999) for the “convergence” priority, taking into account the need for fairness
Prioriteringstemaer
Priority themes
Prioriteten “Regional konkurrenceevne og beskæftigelse” Afsnittet "Regional konkurrenceevne"
“Regional competitiveness and employment” priority Regional competitiveness strand
Innovation og videnbaseret økonomi
Innovation and the knowledgeeconomy
• Produktiv investering • Udvikling af iboende potentiale, herunder: • erhvervsservice • fremme af innovation og forskning/udvikling
• Development of endogenous potential. Inter alia:
• Fremme af innovation og forskning/udvikling, ved bl.a. at styrke SMV'ers forbindelser med vidensbasis, støttenet og klynger eller ved at lette SMV'ers adgang til avanceret teknologi og erhvervsservice vedrørende innovation
• Promoting innovation and R & D, inter alia, by reinforcing the links of SMEs with the knowledge base, supporting networks and clusters, and enhancing SMEs access to advanced technologies and innovation business services.
• fremme af iværksætterkultur
• Promoting entrepreneurship
• Fremme af iværksætterkultur ved bl.a. at støtte oprettelse af nye firmaer fra universiteter og eksisterende virksomheder eller ved at oprette nye finansieringsinstrumenter og væksthusfaciliteter
• Promoting entrepreneurship, by, inter alia, supporting the creation of new firms from universities and existing firms, or setting up new financial instruments and incubating facilities.
Tilgængelighed og tjenester af generel økonomisk interesse
Accessibility and services of general economic interest
• Sekundære net, bl.a. vejtilslutning til TEN-transportnettet, men også regionale togforbindelser, lufthavne og havne eller kombinerede transportfaciliteter, regionale og lokale vandveje inde i landene samt jernbanestrækninger, der sikrer radiær tilslutning til hovedlinjer
• Secondary networks, inter alia, road connections to TEN-transport, but also regional train junctions, airports and harbours or multimodal platforms, regional and local inland waterways, rail sections ensuring radial connections to main rail lines.
• Informationssamfund, bl.a. sikring af lige adgang til brug af bredbåndsbaserede IKT-net og -tjenester samt fremme af SMV'ers IKT-adgang
• Information society, inter alia equitable access and use of broadband ICT networks and services; the promotionof SME access to ICT.
Miljø og risikoforebyggelse
Environment and risk prevention
• Hjælp til medlemsstaterne med at opnå fuld overholdelse af EU-lovgivningen
• Helping Member States to achieve full compliancewith the body of EU law
• Støtte til udvikling af miljøvenlige industrier
• Supporting the development of eco-industries
• Investering i infrastrukturer tilknyttet Natura 2000 som bidrag til bæredygtig økonomisk udvikling • Fremmet integration af renere teknologier og forureningsforebyggende tiltag i SMV'er
• Promoting the integration of cleaner technologies andpollutionpreventionmeasures in SMEs
Konklusioner: forslag til en reformeret samhørighedspolitik af af
Conclusions: a proposal for a reformed cohesion policy
• Renovering af nedslidte industrianlæg • Støtteforanstaltninger til forebyggelse natur- og teknologirisici
• Supporting measures to prevent natural and technological risks
• Fremme af bæredygtig offentlig bytransport
• Promotionof urban sustainablepublic transport
• Fremme af mere miljøvenlige transportformer • Energiudnyttelse • Udvikling og anvendelse af vedvarende energi
0 • Development and use of renewable energy
• Udvikling og anvendelse af vedvarende energi
• Development and use of renewable energy
Styrkelse af nationale og regionale forvaltningers institutionskapacitet mht. administration af Strukturfondene og Samhørighedsfonden
Reinforcing the institutional capacity of national and regional administration in managing the Structural Funds and the Cohesion Fund
Prioriteten "Regional konkurrenceevne og beskæftigelse"
"Regional competitiveness and employment" priority Employment strand
Arbejdstageres tilpasningsevne
Adaptability of workers
Ordninger vedrørende uddannelse, beskæftigelse og social bistand
Education, employment and social support systems
• Styrkelse af arbejdsmarkedsinstitutioner
• Strengthening labourmarket institutions
• Forbedring af strategier til livslang læring, især varetaget af offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter
• Enhancement of lifelong learning strategies, notablybypublic authorities and social partners
• Udvikling af almene og faglige uddannelses-
• Development of education and training systems
• Efteruddannelse på arbejdspladsen om tilpasningsevne for arbejdstagere systemer • Udvikling af social- og plejetjenester
• In-company training for the adaptability of workers
Menneskelig kapital og tilførsel af arbejdskraft
Human capital and labour supply
• Erhvervsuddannelse på begynder- og fortsætterniveau • Aktive arbejdsmarkedstiltag til sikring af alles adgang til arbejdsmarkedet • Foranstaltninger til støtte af social inddragelse
• Enhancement of active ageing strategies and prevention of early exit from the labourmarket
• Styrkelse af strategier til aktiv aldring og forebyggelse af tidligt arbejdsophør • Foranstaltninger, der styrker kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet • Foranstaltninger, der fremmer beskæftigelsespotentialet og lige adgang for — samt inddragelse af — handicappede, indvandrere og etniske minoriteter
• Measures to increase the employment potential, equal access and inclusion of people with disabilities, migrants, ethnic minorities
Tilpasning af den offentlige forvaltning til forandringer via administrations- og kapacitetsopbygning
Adaptation of public administration to change through administrative and capacity building
Instrumenter og mål
Instruments and objectives
Samhørighedsfonden
0 0 Cohesion Fund
EUGFL-Udvikling
EAGGF-Guidance
• regionalt plan • nationalt plan: Den europæiske beskæftigelsesstrategi
• national level: European Employment Strategy
Del 1 - Samhørighed, konkurrenceevne,beskæftigelse og vækst - Situation og udviklingslinjer
Part1—Cohesion,competitiveness,employmentandgrowth – Situation and trends
Indholdsfortegnelse
0 0 Table of contents
Økonomisk og social samhørighed.................................................................................................2
Economic and social cohesion
Faktorer, der bestemmer vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne.........................................36
Factors determining growth, employment and competitiveness. . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
Statistisk bilag til Del 1..................................................................................................................65
Statistical annex to Part 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
Derefter overvejes to aspekter ved social samhørighed, nemlig arbejdsløshed og lave indkomstniveauer på tværs af EU.
It then goes on to consider two aspects of social cohesion, unemployment and low income levels across the EU.
Økonomisk samhørighed
Economic cohesion
Ulighederne i indkomst og beskæftigelse i Den Europæiske Union er snævret ind i det sidste årti og navnlig siden midten af 90’erne.
Disparities in income and employment in the European Union have narrowed over the past decade and, most especially, since themid-1990s.
Det gælder både for ulighederne blandt lande og blandt regioner.
This is the case in terms of disparities both betweencountries and between regions.
Samtidig er produktiviteten i de mindre velstående dele af Unionen steget forholdsmæssigt i sammenligning med andre steder, hvilket har medført en forbedring i deres konkurrenceevne.
At the same time, productivity in the least prosperous parts of the Union has risen relatively to that elsewhere, implying an improvement in their competitiveness.
Der findes imidlertid stadig store forskelle i relative niveauer af velstand og økonomisk ydeevne, hvilket skyldes vedvarende strukturelle svagheder på trods af forbedringerne efter støtten fra Strukturfondene.
Large differences in relative levels of prosperity and economic performance, however, remain, reflecting continuing structural weaknesses despite the improvements made as a result of Structural Fund support.
Konvergens af BNP pr. indbygger i samhørighedslandene
Convergence ofGDPper head in the cohesion countries
Ulighederne i både indkomst og beskæftigelse vil vokse langt mere, når de nye medlemsstater kommer med i EU i maj 2004, såvel på tværs af lande som på tværs af regioner.
In all four Cohesion countries1, Greece, Spain, Ireland and Portugal, growth was well above theEUaverage between 1994and 2001.
Disse lande har i næsten alle tilfælde oplevet en betydelig større stigning end EU15 siden midten af 90’erne efter forvirringen i de første overgangsår. Imidlertid befinder de sig på et langt lavere niveau af BNP pr. indbygger og i de fleste tilfælde af beskæftigelse end EU15.
Since, apart from Ireland, their growth of population, was only slightly higher than the average, this was translated into significant growth inGDPper head relative to that in the rest of the EU.
I alle fire samhørighedslande1, Grækenland, Spanien, Irland og Portugal, lå væksten et godt stykke over EU-gennemsnittet mellem 1994 og 2001.
Disparities in both income and employment will widen much further when the newMemberStates join the EU inMay, 2004, both across countries and across regions.
Eftersom befolkningsvæksten i disse lande, bortset fra Irland, kun har været en anelse højere end gennemsnittet, blev det omsat til en betydelig BNP-vækst pr. indbygger i forhold til væksten i resten af EU.
These countries have, in nearly all cases, experienced significantly higher growth than the EU15 since the mid1990s after the turmoil of the initial transition years, but have a much lower level ofGDPper head and, in most cases, of employment than the EU15 average.
I Irland, hvor befolkningen voksede med over 1% årligt, var der næsten en firedobling af BNP pr. indbygger i faste priser i forhold til EU-gennemsnittet (8% om året hhv. lidt over 2% om året).
In Ireland, where population rose by over 1%ayear , GDPper head increased in real terms by almost four times theEUaverage rate (8% a year as against just over 2%a year).
Dette resulterede i, at Irlands BNP pr. indbygger i 2001 i købekraftstandard (KKS) lå mere end 17% over EU15’s gennemsnit, mens det havde været 25% under gennemsnittet i begyndelsen af 90’erne. Det irske eksempel viser tydeligt strukturfondsstøttens effektivitet, når den kombineres med vækstorienterede nationale politikker.
As a result, in 2001, GDPper head in Ireland in terms of purchasing power standards (PPS) was over 17% above the EU15 average, whereas it had been 25% below average at the beginning of the 1990s.
Der vil i en længere periode kræves for en vedvarende vækst et godt stykke over EU15’s vækstrate, hvis disse lande skal nå op på indkomstniveauer, der ligger tæt på EU-gennemsnittet.
Sustained growth well above the rate in the present Unionwill be necessary for a prolonged period if these countries are to attain income levels close to theEUaverage .
For at opnå denne høje vækstrate med høje beskæftigelsesniveauer vil de nye medlemsstater få brug for en solid hjælp til at takle de vidtspændende strukturproblemer og til at udnytte deres økonomiske potentiale.
To achieve this high growth with high levels of employment, the newMemberStates will need substantial help to tackle wide-ranging structural problems and to realise their economic potential.
Ligesom i de eksisterende dele af Unionen, hvor den økonomiske ydeevne sakker agterud, ville det at overvinde de strukturelle svagheder i de nye medlemsstater ikke alene hæve levestandarden der, men det ville ligeledes styrke konkurrenceevnen og forøge EU’s økonomiske vækst som helhed.
Just as in the existing parts of theUnionwhere economic performance is lagging, overcoming the structural weaknesses in the newMemberStates would not only raise living standards there, but it would also strengthen the competitiveness and increase the growth of the EU economyas awhole.
I de tre øvrige samhørighedslande har der været en mere beskeden vækst i realt BNP pr. indbygger, men den har stadig været højere end i resten af EU siden midten af 90’erne.
In the other three Cohesion countries, growth in real GDPper head has been more modest but still higher than in the rest of the EU since themid-1990s.
Fra slutningen af konjunkturafmatningen i 1994 til den seneste nedgangsperiode har væksten i realt BNP pr. indbygger i Grækenland, Portugal og Spanien konsekvent ligget
From theendof recession in 1994 to the recent slowdown, growth of real GDPper head in Greece, Portugal and Spain was consistently above theEUaverage, whereas during the recession years, it was consistently below average (Graph 1.1).
Tilvækst i BNP pr. person i Spanien, Portugal og Grækenland i forhold til EU15-gennemsnittet, 1992-2002
Growth in GDP per head in Spain, Portugal and Greece relative to EU15 average, 1992-2002
% ændring i forhold til EU15
% change relative to EU15
Især i Irland var stigningen høj (ti procentpoint), hvilket afspejler landets hurtige økonomiske vækst og forøgede erhvervsfrekvensen til lidt over EU15’s gennemsnit.
The rise in Ireland was particularlylarge (10 percentage points), reflecting its rapid economic growth, increasing the employment rate to slightly above the EU15 average.
Stigningen i Spanien var endnu højere (næsten 11 procentpoint), selv om erhvervsfrekvensen i 2002 (58½%) stadig lå et godt stykke under EU15’s gennemsnit.
The rise in Spain, however, was even larger (almost 11 percentage points), though the employment rate in 2002 (58½%) was still well below the EU15 average.
over EU-gennemsnittet, mens det i løbet af konjunkturafmatningsårene hele tiden lå under gennemsnittet (Graf 1.1).
Source: Eurostat, National Accounts
Stigningen (6½ procentpoint) var mere beskeden i Portugal, hvor beskæftigelsen allerede var relativt høj, men stadig et godt stykke over EU-gennemsnittet, idet erhvervsfrekvensen kom op på 68½%, kun marginalt under 70%-målet, som blev fastsat i Lissabon for EU i 2010.
The increase (6½ percentage points) was more modest in Portugal, where employment was already relatively high, but still well above theEUaverage, taking the employment rate to 68½%, only slightly below the target of 70% set in Lisbon for the EU in 2010.
Mellem 1991 og 1994 faldt BNP derfor i både Grækenland og Portugal, mens det i Spanien voksede langsommere end EU-gennemsnittet.
Between 1991and 1994, therefore, GDPper head fell in both Greece and Portugal, while in Spain it grew more slowly than theEUaverage .
Fra 1994 til 2001 var BNP-væksten pr. indbygger i hvert af de tre lande lignende, over 3% årligt i Spanien og Portugal og lidt under i Grækenland, mod et EU-gennemsnit på lidt over 2% årligt.
From 1994 to 2001, growth ofGDPper head in each of the three countries was similar, over 3%a year in Spain and Portugal, and just under in Greece, as compared with an EU average of just over 2%a year.
Over disse syv år med økonomisk vækst i Unionen voksede BNP pr. indbygger i disse lande derfor i faste priser med næsten et procentpoint årligt over EU-gennemsnittet (se Metodologiske noter i slutningen af afsnittet).
Over these 7 years of economic recovery in the Union, therefore, GDPper head in these three countries together grew in real terms by almost 1 percentage point a year above theEUaver-age (see Methodological notes at theendof the section).
På den anden side var stigningen i beskæftigelsen langt mindre i Grækenland, kun 2 procentpoint i disse 6 år på trods af en økonomisk vækst, der lå et godt stykke over gennemsnittet.
The rise in employment, on the other hand, wasmuch smaller in Greece, only 2 percentage points over these 6 years, despite economic growth well above average.
Erhvervsfrekvensen i 2002 (57%) var derfor endnu lavere end EU15-gennemsnittet, end det var i midten af 90’erne, idet det kun var Italien, der havde en lavere frekvens.
The employment rate in 2002 (57%) was, therefore, even further below the EU15 average than in themid-1990s, with only Italy having a lower rate.
Derfor er en større beskæftigelse i de dele af Unionen, hvor den ligger et godt stykke under gennemsnittet, stadig en afgørende målsætning i EU’s politik.
In consequence, increasing employment in parts of theUnionwhere it is well below average remains amajor objective of EU policy.
Som følge heraf steg BNP pr. indbygger i de tre samhørighedslande tilsammen til 79% af EU15’s gennemsnit i 2001 og til 81% i 2002 i KKS-priser for at udligne de forskellige prisniveauer.
As a consequence, GDPper head in the three Cohesion countries taken together increased to 79% of the EU15 average in 2001 and to 81% in 2002, in terms of PPS to adjust for different price levels.
I Spanien var BNP pr. indbygger i disse priser mindre end 15% under EU-gennemsnittet i 2002. I Grækenland og Portugal var underskuddet imidlertid stadig stort på trods af konvergensen fra og med midten af 90’erne.
In Spain, GDPper head in these terms was less than 15% below theEUaverage in 2002.
I begge lande var BNP pr. indbygger stadig kun 71% af EU-gennemsnittet i 2002.
In both countries, GDPper headwas still only 71%of theEUaverage in 2002.
Konvergens af beskæftigelse
Convergence of employment
Også i Spanien, og i et mindre omfang i Portugal, har stigningen i beskæftigelse bidraget betydeligt til BNP-væksten, ligesom tilfældet har været for Irland, hvor antal beskæftigede steg med ca. 5% årligt mellem 1996 og 2002.
In Spain and, to a lesser extent, Portugal, increases in employment have contributed significantly to GDP growth, as they have in Ireland, where the number employed rose by around 5%a year between 1996 and 2002.
I Irland var væksten i beskæftigelse ledsaget af en vækst i arbejdskraftens produktivitet på lige under 4% årligt, hvilket svarede til mere end det tredobbelte af EU-gennemsnittet.
In Ireland, employment growth was accompanied by growth of labour productivity of just under 4% a year, over three times theEUaverage rate.
I Portugal var produktivitetsvæksten også højere end EU-gennemsnittet, mens den i Spanien, hvor be-
In Portugal, productivity growth was also higher than theEUaverage, while in Spain,where employment increased markedly, it was only aroundhalf the average.
Antallet beskæftigede er også steget markant i samhørighedslandene siden midten af 90’erne.
The number in employment has also risenmarkedly in the Cohesion countries since themid-1990s.
Mellem 1996 og 2002 steg andelen af personer i den
Between 1996 and 2002, the proportion of people of workingage (15 to 64) in jobs in the EU15 — the employment rate— increased by just over 4 percentage points.
Del 1 – Samhørighed, konkurrenceevne, beskæftigelse og vækst- Situation og udviklingslinjer lande kan støtten fra Strukturfondene derfor have hjulpet med til at opretholde økonomisk vækst.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
På den anden side var væksten i arbejdskraftens produktivitet i Grækenland tæt på 3% årligt mellem 1996 og 2002, hvilket er et godt stykke over det dobbelte af EU-gennemsnittet, og det var den dominerende kilde til BNP-vækst.
0 0 2002, well over twice theEUaverage rate, and was the predominant source of GDP growth.
I Grækenland og Portugal, som har de mindst velstående regioner i Unionen, synes det produktive grundlag derfor at være blevet styrket siden midten af 90’erne, hvilket forøger mulighederne for en videre indkomstkonvergens i de kommende år.
In Greece and Portugal, which contain the least prosperous regions in the Union, the productive base, therefore, seems to have been strengthened since themid-1990s, increasing the potential for continued convergence in income in future years.
Den faldende vækst berørte kun beskæftigelsen med en relativt lang forsinkelse, muligvis til dels på grund af en indledende forventning blandt arbejdsgiverne om, at den ville være mere kortvarig.
Recent slowdown of the EU economy of an initial expectation among employers that it would be more short-lived.
I 2003 sænkede dette forhold imidlertid beskæftigelsesvæksten i Irland, hvilket skønnes at ligge under 1%, og det medfører et fald i erhvervsfrekvensen (på grund af den relativt høje tilvækst i den erhvervsaktive befolkning).
In 2003, however, it depressed the rate of employment growth in Ireland, which is estimated at under 1%, implying a fall in the employment rate (given the relatively high growth of workingage population).
Dette havde også en afmattende virkning i Spanien, selv om stigningen her i antal beskæftigede stadig var på ca. 1½% i 2003, hvilket medførte en yderligere stigning i erhvervsfrekvensen (med ca. 1 procentpoint).
It also had a depressing effect in Spain, though here the rise in the number employed was still around 1½% in 2003, implying a further increase in the employment rate (by around 1 percentage point).
I Grækenland skønnes der at have været en lignende stigning i erhvervsfrekvensen.
In Greece, estimates suggest that therewas a similar rise in the employment rate.
Derimod vurderes det, at antallet af beskæftigede i Portugal skulle være faldet med 1% i 2003 og skønnes at forblive stort set uændret i 2004, hvilket medfører et betydeligt fald i erhvervsfrekvensen.
In Portugal, on the other hand, the number employed is estimated to have fallen by 1% in 2003 and is forecast to remain broadly unchanged in 2004, implying a significant reduction in the employment rate.
Den økonomiske vækst i EU er vokset mærkbart langsommere over årene siden offentliggørelsen af den sidste samhørighedsrapport. Denne nedgang har uundgåeligt haft indflydelse på samhørigheden, ikke mindst fordi det har ført til endnu en stigning i arbejdsløsheden mange steder (se nedenfor), men også fordi det har skabt et ugunstigt klima, som gør det svært at udligne de regionale uligheder både i indkomst og beskæftigelse.
Economic growth in theEUhasslowedappreciablyover the three years since thepublicationof the lastCohesion Report.This slowdownhas inevitablyaffectedcohesion, not least because it has led to a renewed rise in unemployment in many parts (see below), but also because it has created an unfavourable climate for the continued reduction in regional disparities in both income and employment.
Økonomisk vækst i Unionen var igen skuffende i 2003 for tredje år i træk (på under 1%).
Economic growth in the Union remained disappointing in 2003 for the third year running (at under 1%).
BNP-væksten kan eventuelt stige til 2% i 2004 og nå 2,5% i 20052.
Growth of GDP may rise to 2% in 2004 and approach 2.5% in 20052.
Hvad angår andre steder i Unionen, udviser Tyskland og Italien fortsat en ringe økonomisk formåen.
Elsewhere in the Union, Germany and Italy have continued to perform poorly.
I Tyskland var der praktisk talt ingen BNP-vækst overhovedet i 2002 og 2003, og i Italien lå væksten på under ½% begge år.
In Germany, therewas virtually no growth at all in GDP in 2002 and 2003 and in Italy, growth was less than ½% in both years.
I Frankrig, hvor BNP-væksten lignede EU-gennemsnittet før 2001, skønnes det, at der kun har været en marginal vækst i 2003.
In France, where growth of GDP was similar to theEUaverage before 2001, only marginal growth is estimated to have occurred in 2003.
I Nederlandene, hvor væksten tidligere har ligget et godt stykke over gennemsnittet, steg BNP kun en smule i 2002 og skønnes at være faldet i 2003.
In the Netherlands, where growth had previously been well above average, GDP increased only slightly in 2002 and is estimated to have fallen in 2003.
De regionale udsving i BNP pr. indbygger er også blevet mindre
Regional disparities inGDPper head have also narrowed
Nedgangen har berørt næsten alle medlemsstater.
The slowdownhas affected nearly all Member States.