natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med passende investeringer i forskning,udvikling,demonstration og fremme af VEK-teknologier tilmarkedsføring på kort,mellemlang og lang sigt har vedvarende energi potentiale til at indgå i enmiljømæssigt og økonomisk acceptabel løsning på mange af Europas langsigtedeenergiforsyningsproblemer.Hvis vedvarende energikilder udvikles fuldt ud,vil de kunne bidragevæsentligt til at nedbringe udledningen af drivhusgasser fra elektricitetsproduktionen.Imidlertid vildette kræve,at der tidligt indføres målrettede foranstaltninger,økonomiske incitamenter og enslagkraftig markedsføring.
With appropriate investment in the research,development,demonstration and promotion ofrenewable technologies,for short,medium and long term commercialisation,renewable energy hasthe potential to help to resolve,in an environmentally and economically acceptable way,many issuesfacing Europe’s long term energy supply.In particular,full development of renewable energy sourcescould play a large part in reducing greenhouse gas emissions from electricity production.However,this would require the early introduction of targeted measures,economic incentives and vigorousmarketing.
Der er som nævnt ovenfor tre slags trusler mod energiforsyningssikkerheden — økonomiske,fysiskeog miljømæssige.Afbrydelser i energiforsyningen,hvad enten det sker konkret eller i form af truslerherom,kan få dramatiske følger for samfundet og økonomien.Derfor førte afbrydelserne afolieforsyningen i 1970’erne,som både var økonomiske og fysiske,til en international indsats for atforbedre forsyningssikkerheden gennem (det dengang nyligt oprettede) IEA og EU.Senere harnærheds- og liberaliseringsprincipperne understreget medlemsstaternes og forsyningsselskabernesansvar for at styre deres egne lagre og sørge for planlægning af reserver og krisemekanismer itilfælde af forsyningsafbrydelse.Der kan udvikles nye krisestyringssystemer som følge afliberaliseringen,efterhånden som selskabernes og lovgivernes rolle bliver mere klart defineret.Derhar været fokus på olien i den seneste lovgivning,og kvaliteten af EU’s strategiske lagre på 90 dagesforbrug blev forbedret.Der er i øjeblikket bestræbelser i gang på at forbedre EU’skrisestyringssystem.For gas er der for nyligt nedsat et udvalg på EU-plan til at overvåge udviklingen iden kort- og langsigtede forsyningssikkerhed.Der findes rapporteringsmekanismer for uran- ogkullagre.Generelt har det indre marked og konkurrencen virket således,at forsyningsselskaberne harværet under pres for at nedbringe deres beredskabslagre.
There are three sources of threats to secure energy supply — economic,physical and environmental,as described above.Disruptions to energy supply,whether actual or threatened,can have dramaticeffects on society and the economy.Thus,the disruptions to oil supply in the 1970s,which were botheconomic and physical,led to international action to improve supply security,through the (newlycreated) IEA and the EU.More recently,the principles of subsidiarity and liberalisation haveunderlined the responsibilities of Member States and utilities for governing their own stocks,reserveplanning and crisis mechanisms in the event of a disruption to supplies.New crisis managementsystems may be developed as a result of liberalisation,as the roles of companies and regulatorsbecome more clearly defined.Oil is the focus of recent legislation which improved the quality of the EU’s strategic stocks of 90 days of consumption.Efforts are currently under way to improve the EU’scrisis management system.For gas,a committee has recently been established at EU level to monitorshort and long term security of supply developments.For uranium and coal stocks,reportingmechanisms exist.In general,the impact of the single market and competition has been to putpressure on utilities to reduce their stockpiles.
Risici for energiforsyningen kan hurtigt og billigt mindskes ved at mindske energiefterspørgslen.Styring af energiefterspørgslen er et vigtigt instrument til at mindske forbruget,bevare begrænsedereserver,afbøde forsyningsvanskeligheder og fremme en bæredygtig vækst.Energiintensiteten harværet faldende og ventes at falde yderligere,men elektricitetsintensiteten vil stige i takt med,at EU’søkonomi går i retning af flere tjenesteydelser og aktiviteter med høj værditilvækst.EU’senergieffektivitet er steget 7% siden 1990,men kun 3% siden 1993,skønt der er kommet gang i denøkonomiske vækst igen.Forbedringerne i energieffektiviteten har ikke kunnet holde trit med denstigende efterspørgsel,og forbruget stiger således fortsat.Øget forbrug,der hjælpes på vej afstigende købekraft,øger presset på energiforsyningerne.Generelt arbejder privatiseredeforsyningsselskaber ikke på at nedbringe efterspørgslen.Uden nye incitamenter og fremme afenergieffektive produkter er der risiko for,at forbrugernes interesse for energieffektivitet vil dale ogefterspørgslen efter nye,mere effektive teknologier falde.
Risks to energy supply can be quickly and cheaply addressed by reductions in energy demand.Managing energy demand is an important instrument in reducing consumption,preserving finitereserves,mitigating supply difficulties and facilitating sustainable growth.Energy intensity has beenfalling and is expected to decrease further,but electricity intensity will increase as the EU economymoves to more services and high added value activities.EU energy efficiency has gained 7% since1990,but only 3% since 1993,although economic growth has resumed.Improvements in energyefficiency have failed to keep up with growing demand,such that consumption has continued torise.Rising consumption,encouraged by rising purchasing power,increases pressure on energysupplies.In general,reducing demand is not a priority for privatised utilities.The risk is that,withoutnew incentives and promotion of energy-efficient products,consumer interest in energy efficiencywill decline and the demand for new,more efficient technologies will decline.
Medmindre forbedringerne i energieffektiviteten kan holde trit med den øgede efterspørgsel,vildenne føre til højere forbrug og større pres på energiforsyningerne.Den seneste tendens har været,at stigningen i forbruget har overhalet investeringerne i energieffektivitet.For eksempel bliverbygninger gradvist bedre isoleret,men efterspørgslen efter apparater og tjenesteydelser,der kræverøget brug af energi,opvejer ofte effektivitetsgevinsterne.På samme måde har køretøjer fået enhøjere effektivitet,men bilerne er blevet større og tungere og er forsynet med mereenergiforbrugende udstyr.Til trods for de betydelige stigninger i oliepriserne for nylig ventes antalletaf biler og passagerkilometer at stige.Udfordringen på dette område er at vende tendensen,sågevinsten i energieffektivitet opvejer forbrugsstigningen.
Unless energy efficiency improvements keep pace with increased demand,increased demand willlead to higher consumption and greater strain on energy supplies.The recent trend has been thatrises in consumption have outstripped investments in energy efficiency.For example,buildings aregradually becoming better insulated,but demand for other appliances and services,requiringincreased energy use,often offset efficiency gains.Likewise,road vehicles have improved theirefficiency,but cars have become bigger,heavier and with more energy-consuming devices.Despitesignificant increases in petrol prices recently,the number of cars and passenger kilometres isexpected to rise.The challenge in this area is to reverse the trend of rises in consumptionoutstripping gains in energy efficiency.
Brændstofbalance
Fuel balance
På den positive side er det ikke sandsynligt,at EU’s samlede energimarked vil blive så afhængigt afén enkelt sektor,som det var tilfældet i 1970’erne,da olie dækkede over 60% af den primæreenergiforsyning.Dette tal er nu nede på 44%.Imidlertid er det en kendsgerning,attransportsektorens næsten fuldstændige afhængighed af olie sammen med sektorens stædigtstigende efterspørgsel efter olie — og som følge heraf efter dollars — er en akilleshæl for Europasøkonomi.Oprettelsen af nye europæiske net og decentraliseret produktion har yderligere forbedretudsigterne for energiforsyningen.Endvidere er verdens energimarkeder nu på mange måderorganiseret globalt og er indbyrdes afhængige,og derfor påvirker markedsændringer nuøkonomierne på samme måde over hele kloden.EU’s stigende afhængighed af import fra områderuden for Unionens traditionelle økonomiske sfære kan ikke desto mindre stadig,især i enrisikosituation,vanskeliggøre EU’s kontrol over eller indflydelse på sin energiforsyning.På kort ogmellemlang sigt ser dette ud til at være en tendens,der påvirker alle konventionelle energisektorer.Det er derfor bydende nødvendigt at finde løsninger,der øger spredningen i brændstofforsyningen,lægger vægten på pålidelige og stabile,eksterne forsyninger og forbedrer de nationale ressourcerslevedygtighed,samtidig med at det samlede energibehov nedbringes.
On the positive side,it is unlikely that the EU’s global energy market will be so dependent on a singlesector as it was in the 1970s,when oil accounted for over 60% of primary energy supply.This figureis now down to 44%.However,it remains the case that the transport sector’s almost completedependence on oil,coupled with its stubbornly rising demand for oil and,consequently,dollars,is an Achilles’ heel for Europe’s economy.A further improvement in energy supply prospects is the creationin recent years of new European networks and decentralised generation.Further,the world energymarket is now in many ways globally organised and interdependent,the result of which is thatmarket changes affect economies similarly across the globe.Nevertheless,the EU’s control orinfluence over its energy supply could still be hampered,particularly in a risk situation,as a result ofits growing dependence on imports from areas outside its traditional economic sphere.In the shortand medium term,this appears to be a trend which affects all conventional energy sectors.It istherefore imperative that solutions should be found which increase diversity of fuel supply,giveemphasis to reliable and stable external supplies and improve the viability of indigenous resources,while in parallel reducing the overall need for energy.
Energiteknologi vil spille en afgørende rolle for at opfylde nuværende og kommende generationersbehov og fjerne den tætte forbindelse mellem økonomisk vækst og stigende energiefterspørgsel ogmiljønedbrydning,både i det nuværende EU og i et udvidet Europa.På energiområdet erteknologiske forandringer ikke billige.Forskning er dyr og kræver en lang udviklings- oggennemløbsperiode,og det er ofte usikkert,om investeringen kan tjenes ind.En vellykketmarkedsføring og forbrugeroplysning er også centrale faktorer,hvis den teknologiske knowhow skalomsættes til rentable produkter.
Energy technology will be critical in meeting the needs of current and future generations and delinking economic growth from growing energy demand and environmental degradation,both in thepresent EU and in an enlarged Europe.In the energy field,technological change does not comecheap:research is expensive and requires a long development and lead-in period and the payback isoften uncertain.Successful marketing and consumer education are also key factors in translatingtechnology knowhow into viable products.
Regeringerne har i mange år erkendt behovet for at gribe ind i energisektoren,give virksomhedernede rette incitamenter og prissignaler og påvirke forbrugernes bevidsthed og adfærd.Således haroffentlig finansiering,herunder fra Det Europæiske Fællesskab,ofte været af stor betydning forfinansiering af grundforskningen,udvikling af innovative teknologier og fremme af den betydeligemængde af energieffektive teknologier,som er tæt på at blive konkurrencedygtige.Der er ogsåvoksende interesse for at undersøge,hvordan kendskabet til og interessen for nye teknologier kanøges ved at kombinere dem i storstilede samarbejdsprojekter på tværs af konventionelle sektorer.
Governments have for many years recognised the need for intervention in the energy sector toprovide the right incentives and price signals to firms and influence consumers’awareness andbehaviour.Thus,public funding,including from the European Community,often has a pivotal role infinancing basic research,developing innovative technologies and promoting the substantial stock ofenergy-efficient technologies that are close to being competitive.There is also growing interest inseeking ways of increasing the impact and appeal of new technologies by combining them in largescale collaborative projects which cut across conventional sectors.
Energiteknologi er et nyttigt instrument for energiforsyningssikkerheden og kan supplere mål påandre politiske områder,især miljø og økonomi.Teknologien er et middel til at forbedreenergieffektiviteten,mindske energiintensiteten og i høj grad øge brugen af ren,vedvarende energi.Den har også potentiale til at påvirke globale energiforbrugs- og energiproduktionsmønstre,eftersom avanceret europæisk teknologi kan give udviklingslandene mere bæredygtige og mindreskadelige midler til at opnå økonomisk vækst.
Energy technology is a useful instrument of energy supply security and can complement objectivesin other policy areas,in particular the environment and economics.It offers the means to improveenergy efficiency,reduce energy intensity and vastly increase the share of clean,durable andrenewable energy use.It also has potential to influence global patterns of energy use andproduction,as advanced European technologies can provide developing countries with moresustainable and less damaging means towards economic growth.
Transport af brændstof ind i EU (transit)
Transport of fuel into the EU (transit)
Den voksende efterspørgsel efter eksterne energiforsyninger vil lægge ekstra pres på de eksisterendeforsyningsveje og gøre det nødvendigt at udvikle nye.Dette har betydning for forsyningernestilgængelighed og pris.Sikre energiforsyninger er ikke blot afhængige af tilgængelige reserver,menogså af faktorer som landenes kapacitet til at levere passende mængder,tredjelandes vilje til attillade transit,de tekniske og økonomiske ressourcer til at oprette og vedligeholde transitveje oginternationale rammer,der kan skabe stabile handelsbetingelser.Behovet for at transportere energi
The growing demand for external energy supplies will place additional pressure on existing supplyroutes and necessitate the development of new routes.This has implications for the availability andprice of supplies.Secure energy supplies depend not only on the availability of reserves,but also onsuch factors as the capacity of countries to provide adequate quantities,the willingness of thirdcountries to permit transit,the technical and financial resources to create and maintain transit routesand an international framework which creates stable trading conditions.The need to transportenergy into Europe gives added emphasis to international cooperation,both between the EU and itssuppliers and among suppliers and their neighbours,foreign policy,finance,trade agreements andtechnical collaboration.In this context,the Energy Charter Treaty and the energy charter process areimportant tools in creating a stable framework for energy supply and energy transit for the EU.
NOTAT OMBRÆNDSTOFBESKATNINGENSBETYDNING FOR VALG AF TEKNOLOGI
NOTE ON THE IMPACT OF FUEL TAXATION ON TECHNOLOGY CHOICE
En undersøgelse bestilt i henhold til rammeaftalen omopstilling af langsigtede energimodeller (ENER/4.1040/001)
A study commissioned within framework contract for longrange energy modelling (ENER/4.1040/001)
Målet med denne del af undersøgelsen er at se på,hvordan skattemæssige tiltag i form af beskatningeller subsidier påvirker energiforbrugerens valg i EU-medlemsstaterne.Når energiforbrugerne harbehov for nyttig energi og skal beslutte,hvilken type udstyr der skal investeres i,overvejer dealternative muligheder under hensyntagen til de samlede omkostninger,inklusiveinvesteringsomkostninger og faste og variable drifts- og vedligeholdelsesomkostninger.Normaltudgør brændstofomkostningerne en stor del af de variable driftsomkostninger,og beskatning kanpåvirke dem betydeligt.Det er klart,at skatter og subsidier ofte er blevet anvendt netop for atpåvirke forbrugerens valg.Imidlertid ser man også i nogle tilfælde,at forskelsbehandlingen er indførtfor at opfylde tidligere tiders politiske mål,og at skatter og subsidier derefter har overlevet,fordiinstitutionerne intet har gjort for at ændre dem og som et middel til at sikre et provenu,uden at detnødvendigvis afspejler de aktuelle politiske ønsker.
The objective of this part of the study is to investigate the possible impact of fiscal intervention inthe form of taxation or subsidies on energy consumer choices in EU Member States.In deciding on atype of equipment to invest,energy consumers start with a need for useful energy and consideralternative options taking into account their complete system costs including investment costs andfixed and variable operating and maintenance costs.Usually,fuel costs form a large part of variableoperating costs and taxation can substantially affect them.Clearly taxes and subsidies have oftenbeen applied precisely in order to influence choices.However,it is also the case that in someinstances the aims of the discrimination may refer to past policy considerations,the taxes andsubsidies having survived through institutional inertia and as a revenue collection expedient withoutnecessarily reflecting present policy concerns.
Denne analyse bygger på de nyeste tilgængelige data om brændstofbeskatning i EU-medlemsstaterne (offentliggjort af Europa-Kommissionen i marts 2000) og foreløbige data ombrændstofpriser i 2000.Data om subsidier på kul er fra databasen PRIMES (som de blev fastsat efterdrøftelser med eksperter fra de forskellige medlemsstater i forbindelse med det fællesanalyseprojekt).
The analysis presented here utilises the latest data available on fuel taxation in EU Member States (aspublished by the European Commission in March 2000) and provisional data for fuel prices in 2000.Data on subsidies on coal are taken from the Primes model database (as they were determined afterdiscussions with experts from the different Member States in the context of the shared analysisproject).
De teknisk-økonomiske data om de forskellige energiteknologier,som er brugt til at beregne degennemsnitlige produktionsomkostninger for de forskellige energiformer,stammer også fra PRIMES-databasen.
The Primes model database was also the source for the technico-economic data on the differenttechnologies used by energy consumers in computing the average production cost for the differentenergy uses.
Fremstilling af damp i industrikedler og kraftvarmeværker
2.Steam generation by industrial boilers and CHP plants
Metoden for sammenligningen var for hver sektor at gå ud fra en »typisk« energiforbruger,somønsker nyt energiforbrugende udstyr enten for at udskifte det gamle,eller fordi der er opstået nye
The methodology adopted for carrying out the comparison was to assume for each sector that a‘typical’energy consumer requiring new energy consuming equipment either to replace old
energibehov.For den »typiske« energiforbruger gælder »gennemsnitsbetingelser« med hensyn til devigtigste parametre for valget.Det skal bemærkes,at beregningerne ikke vedrører økonomien i atbruge eksisterende udstyr,hvilket i de fleste tilfælde vil være omkostningseffektivt,uanset omforbrugeren skulle vælge at udskifte det med samme type udstyr eller ej.
equipment or in the form of new energy needs was faced with ‘average’conditions concerningthe main parameters for the choice.It is important to note that the calculations do not refer tothe economics of using existing equipment which in most cases could be cost effectiveirrespective of whether the consumer would have chosen to replace it by the same type ofequipment or not.
Afhængig af udstyrets størrelse,kan stordriftsfordele med hensyn til investeringsomkostninger ogfaste og variable drifts- og vedligeholdelsesomkostninger opleves forskelligt for forskellige typerudstyr.Sådanne forskelle er ikke taget i betragtning i den valgte tilgang.
Depending on the size of the equipment,economies of scale in terms of investment costs andfixed and variable operating and maintenance costs may be experienced differentially fordifferent equipment types.The approach adopted obviously does not take into account suchnuances.
På samme måde kan store brændselsindkøb og særlige leveringsbetingelser (for eksempelmuligheden for afbrydelse) give betydeligt lavere brændselsomkostninger pr.enhed,og omvendtkan små leverancer medføre faste tillæg.En sådan prismodulation er normal,da den er baseret påleveringsomkostninger og er forskellig fra brændstof til brændstof.Den er ikke særlig markant forolieprodukter,der er lette at lagre,transportere og håndtere,men kan være meget udtalt forelektricitet,naturgas og kul.Prisen på sidstnævnte er også underlagt meget store geografiskeforskelle,og er afhængig af,om der er egnede havne i nærheden og anden nødvendig transport- oghåndteringsinfrastruktur,som spiller en afgørende rolle for de samlede leveringsomkostninger,der inogle tilfælde kan være meget betydelige.Det har ikke været muligt at medtage sådanneovervejelser i de »gennemsnitlige« betingelser.
Similarly,bulk fuel purchases and conditions of delivery (for example interruptibility) may result inconsiderably lower unit fuel costs and conversely small deliveries may incur fixed surcharges.Suchprice modulation is normal,being based on delivery cost considerations and differs from fuel to fuel.It is not very marked for oil products which by their nature are easy to store,transport and handlebut can be very pronounced for electricity,natural gas and coal.The latter’s price is also subject tovery wide geographical variations,the proximity of suitable ports and other necessary transportationand handling infrastructure playing a decisive role in shaping total delivery costs which can in someinstances be very substantial.Here again the condensation implied by ‘average’conditions leavesoutside such considerations.