natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sådanne aktiviteter udføres ofte på ad hoc-basis uden sammenhæng med forretningsstrategien. De er kendetegnet ved et »frivilligt« engagement fra virksomhedens side,hvorimod lovgivning eller pres fra forsyningskæden spiller en større rolle inden for f.eks. arbejdsmiljøog miljø.
While these activities are often carried out on an ad hoc basis and are unrelated to business strategy, they demonstrate the truly ‘voluntary’ character of SME engagement whereasin other fields, such as health and safety or the environment, regulation or supply chain pressureplay a greater role.
Meddelelse fra Kommissionen om Virksomheders sociale ansvar: Virksomhedernes bidrag til bæredygtig udvikling,KOM(2002) 347 endelig af 2.7.2002.) European SMEs and social and environmental responsibility,Det Europæiske Observationscenter for SMV, 2002/No 4, Europa-Kommissionen (http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/analysis/observatory.htm).
The Lisbon European Council of 23–24 March 2000 set a new strategic goal for the next decade: ‘to become themost competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growthwith more and better jobs and greater social cohesion’ (Presidency conclusions).Communication from the Commission concerning ‘Corporate social responsibility: a business contribution tosustainable development’, COM(2002) 347 final of 2.7.2002.‘European SMEs and social and environmental responsibility’, Observatory of European SMEs 2002/No 4, European Commission download: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/analysis/observatory.htm.
Ansvarlig iværksætterkultur kan også hjælpe med at skabe en mere positiv opfattelse af iværksætterei samfundet og anspore flere unge mennesker til at vælge en attraktiv karriere som selvstændig.Den bidrager derved til opfyldelsen af EU’s målsætning om at fremme iværksætterånden i Europa, jf. den nylige grønbog om emnet (4
Europe as outlined in its recent Green Paper on the topic (4)
Denne brochure er resultatet af de undersøgelser, Generaldirektoratet for Erhvervspolitik under Europa-Kommissionen med hjælp fra en gruppe af nationale eksperter har gennemført under detsflerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (5).
This brochure is the result of exploratory work carried out by the Commission’s Directorate-Generalfor Enterprise under its Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship (5)with thehelp of a group of national experts.
Brochuren indeholder 25 eksemplerpå god praksis fra SMV’er i 16 europæiske lande. Formålet er at illustrere den rigdom og mangfoldighedaf ansvarlig iværksætterkultur, der findes fra Skandinavien til Middelhavet.
It gathers 25 good practice cases from SMEs in 16 European countries with the aim of illustrating the richness and diversity of responsibleentrepreneurship practices from Scandinavia to the Mediterranean.
De udvalgte eksemplerkan selvfølgelig kun give et lille indblik i det, som tusinder af europæiske SMV’er, der yder en aktivindsats for sociale og miljømæssige sager, allerede gør på eget initiativ.
Of course, this selection canoffer only a tiny glimpse of what thousands of European SMEs, committed to social and environmentalcauses, are already practising on their own initiative.
Men ofte er deres engagementmindre velkendt end de store virksomheders engagement, fordi de fleste SMV’er arbejder på delokale markeder og sjældent udsender formelle oplysninger om deres aktiviteter.
But often their engagement is less well knownthan that of large companies since SMEs tend to operate in local markets and rarely communicatetheir activities in a formal way.
Denne brochure er et indledende forsøg på at anerkende og synliggøre de små og mellemstorevirksomheders samfundsbidrag på europæisk plan.
This publication is a first attempt to give recognition and greater visibility to the societal contributionof SMEs on a European scale.
Målet er ikke at fremhæve enkelte virksomhedersbedrifter, men at inspirere flere SMV’er i forskellige regioner og lande i deres bestræbelser på atudøve ansvarlig iværksætterkultur for dermed fortsat at forbedre deres praksis på det sociale ogmiljømæssige område.
The aim is not to be self-complacent but rather to inspire a greaternumber of SMEs in different regions and countries on their journey of responsible entrepreneurshipwith a view to continually improving their social and environmental practices.
De offentlige myndigheder, herunder EU, spiller en vigtig rolle, når det drejer sig om at stimuleretværfaglighed og udveksling af erfaring og god praksis, opbygge viden, skabe incitamenter og yde støtte. EU’s interessentforum om VSA (6
Public authorities, including the EU, have a role to play in stimulating the cross-fertilisation andexchange of experience and good practices, in building knowledge and providing incentives and support.
), som blev nedsat i oktober 2002, er centrum for disse bestræbelser og har valgt »Fremme af VSA blandt SMV’erne« som et af dets fire prioriteredeområder.
, launched in October 2002, is a focal point for these efforts and has chosen ‘Fostering CSR among SMEs’ as one of its four prioritythemes.
Denne brochure bidrager til det arbejde, der udføres af EU’s interessentforum, hvismedlemsorganisationer, der repræsenterer erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet,afleverer en rapport over deres anbefalinger til Kommissionen i midten af 2004.
This brochure contributes to the work of the Forum whose member organisations —representing business, social partners and civil society — will submit a report with theirrecommendations to the Commission by mid-2004.
Sidst, men ikke mindst er denne brochure rettet mod de rådgivende organisationer, som SMV’ernehenvender sig til, når de har brug for råd og vejledning om almindelige forretningsforhold.
Last but not least, this publication is addressed to the intermediary organisations that SMEs go tofor advice and support in general business matters.
Dissebetroede rådgivere, herunder handelskamre, erhvervsorganisationer, banker og revisorer samt deprimære samarbejdspartnere, står også over for en stor udfordring, idet de skal engagere de småog mellemstore virksomheder ved at vække deres bevidsthed og forsyne dem med redskaber,støtte og rådgivning.
These trusted intermediaries — includingchambers of commerce, business federations, banks and accountants — but also larger businesspartners have the challenging task of reaching out to engage SMEs through awareness raising andthe provision of tools, support and advice.
Eksemplerne på god praksis i denne brochure kan bruges som et redskab tilat sprede budskabet om ansvarlig iværksætterkultur blandt SMV’er og senere danne grundlaget foren mere omfattende casestudy-samling.
The good practice cases in this brochure can be a usefultool for spreading the message of responsible entrepreneurship among SMEs and serve as a buildingblock for a more comprehensive case study collection in the future.
Erkki Liikanenmedlem af Europa-Kommissionenmed ansvar for erhvervspolitikkenog informationssamfundet
ERKKILIIKANENCommissioner for Enterprise andthe Information Society
De er eksempler på »god« praksis snarere end »bedste« praksis, da de er udvalgt med henblik på at belysemangfoldigheden inden for de forskellige lande, aktivitetsområder og størrelsesmæssige kategorier, derfindes i brochuren. Kortlægning af eksemplerne på »bedste praksis« indebærer en form for konkurrenceeller benchmarking, som klart ville have været mere vidtgående end omfanget og kommissoriet for detteprojekt.
They are examples of ‘good’ rather than ‘best’ practice since the selection was made to illustrate diversityin terms of the different countries, sectors of activity and size classes represented in the brochure.Identifying 'best practice’ implies a competitive process or benchmarking exercise that clearly would havegone beyond the scope and remit of this project.
De kulturelle og lovgivningsmæssige forskelle i Europa gør det vanskeligt, hvis ikke umuligt, atforetage sammenligninger på tværs af landene.
Besides, differences in cultural and legal backgroundsin Europe make cross-country comparisons difficult if not impossible.
De lovgivningsmæssige rammer i de enkelte lande afgør,i hvilket omfang virksomhedernes indsats kan gå ud over de retlige tærskler.
The regulatory framework in eachcountry determines the scope for company action to go beyond legal thresholds.
Men samfundets opfattelseaf ansvarlig adfærd fra virksomhedernes side kan også variere kraftigt afhængigt af historie, kultur, niveauetfor den socioøkonomiske udvikling samt statens og de private sektorers rolle i samfundet. Hvad der erinnovativ og ansvarlig iværksætterkultur i et land, betragtes måske som »almindelig« overholdelse aflovgivningen eller »business as usual« i et andet. Hvert enkelt eksempel skal derfor vurderes ud fra detsegne værdier og fordele, men set i dets nationale, regionale eller endda lokale kontekst.
But societal expectationsas to what constitutes responsible business behaviour may also vary widely depending on history, culture,the level of socioeconomic development and the respective roles of the State and private sectors in society.What is an innovative responsible entrepreneurship practice in one country may be regarded as ‘mere’legal compliance or ‘business as usual’ in another.
Hvad betyder »ansvarlig iværksætterkultur«?
What do we mean by ‘responsible entrepreneurship’?
) omhandler frivillige forretningsstrategier, der har til formål at fremme bæredygtig udvikling, og som er i fuld overensstemmelse med EU’s definition af virksomhedernessociale ansvar (VSA):
The term ‘responsible entrepreneurship’ (8) denotes voluntary business strategies to achieve sustainable development and is fully in line with the EU definition of corporate social responsibility (CSR):
9 forretningsaktiviteter og i deres interaktion med deres interessenter« (
‘CSR is a concept whereby companies integrate social and environmental concerns in their business operations and in their interaction with their stakeholders on a voluntary basis.’ (9)
Virksomheders sociale ansvar er et forholdsvist komplekst begreb, der er udviklet med store virksomhederfor øje, og som måske ikke er særligt egnet til at kommunikere med og engagere små og mellemstorevirksomheder. »Ansvarlig iværksætterkultur« er derfor valgt som tema for denne publikation.
Corporate social responsibility is a rather complex notion developed for large companies, which is perhapsnot the most appropriate term for communicating with and engaging SMEs. It is for this reason that‘responsible entrepreneurship’ has been chosen as the theme of the present publication.
Ansvarligiværksætterkultur forbinder den drivkraft og holdning, der kræves af den enkelte iværksætter for at skabeog drive en mindre virksomhed, med den bredere samfundsmæssige ansvarsfølelse, der ofte er en del afvirksomhedsejerens/-lederens personlige værdier.
Responsibleentrepreneurship associates the individual entrepreneurial drive and attitude necessary for creating andrunning a small business with a wider sense of societal responsibilities that often forms part of the personalvalues of the SME owner/manager.
Det er den type iværksætterånd, som EU vil fremme,ikke mindst med henblik på at fremme innovation, jobskabelse og konkurrenceevne i Europa (10).
This is the kind of entrepreneurial spirit that the European Union seeksto promote not least with a view to fostering innovation, job creation and competitiveness in Europe (10).
Hvordan er eksemplerne på god praksis udvalgt?
How were the good practice cases selected?
) fra EU’s medlemsstater, Norge og kandidatlandene på baggrund af en aftalt metode.
Norway and candidate countries according to an agreed methodology.
12 og koordineret dette arbejde under dets flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (
This work was financed andcoordinated by the European Commission’s Directorate-General for Enterprise under its multiannual programme for enterprise and entrepreneurship (12)
Grønbog En iværksætterkultur i Europa,KOM(2003) 27 endelig af 21.1.2003.)
The EU defines an SME as an enterprise with less than 250 employees.
En liste over ekspertgruppens medlemmer, som har bidraget til udarbejdelsen af denne brochure, findes i bilaget.) Se også fodnote 5 ovenfor.
Other criteria concerning annualturnover/balance sheet totals also apply.
Flere oplysninger om projektet findes på: http://europa.eu.int/comm/enterprise/ entrepreneurship/support_measures/responsible_entrepreneurship/index.htm.
The following website provides more information about the project: http://europa.eu.int/comm/ enterprise/entrepreneurship/support_measures/responsible_entrepreneurship/index.htm
A. Begrebsmæssig ramme
A. Conceptual framework
Ekspertgruppen, som afholdt fem møder i perioden maj 2002 til juni 2003, har udarbejdet en »begrebsmæssigramme« (se figuren), som danner grundlaget for kapiteloverskrifterne markedet, arbejdspladsen,samfundet og miljøet.
The expert group, which met five times between May 2002 and June 2003, elaborated a ‘conceptualframework’ (see Figure 1) which forms the basis of the chapter headings Marketplace, Workplace,Community and Environment.
Disse overskrifter er grundbestanddelene i ansvarlig iværksætterkultur ogsvarer til de økonomiske, sociale og miljømæssige søjler, som begrebet bæredygtig udvikling er baseretpå.
These are the constituent parts of responsible entrepreneurship andcorrespond to the economic, social and environmental pillars underlying the concept of sustainabledevelopment.
Den sociale søjle er opdelt i en intern (arbejdspladsen) og en ekstern (samfundet) dimension.
The social pillar is divided into its internal (workplace) and external (community) dimensions.
Mens der ikke altid er klare grænser mellem de emner, der er omhandlet af de enkelte kapitler, sikrerde forskellige kategorier en tydelig opstilling og giver eksempler på de konkrete problemstillinger iforbindelse med ansvarlig iværksætterkultur.
While the boundaries between the issues treated in each chapter are not always clear-cut, the differentcategories allow for clarity of presentation and serve to exemplify the concrete issues at stake inresponsible entrepreneurship.
De retlige rammer og incitamenter for SMV’ernes engagementvarierer i nogle tilfælde fra kategori til kategori.
The legislative framework and drivers for SME engagement also vary fromone category to the next.
Mens arbejdsplads- og miljøspørgsmål er underlagtrelativt høje retlige standarder i mange EU-lande, er samfundskategorien langt mindre reguleret og giverderfor virksomhederne mere frihed til at gå længere end deres retlige forpligtelser.
Whereas workplace and environment issues are subject to relatively high legalstandards in many EU countries, the community category is much less regulated and thus offers morefreedom for companies to go beyond their legal obligations.
Det er måske derforikke overraskende, at etiske overvejelser er det største incitament for SMV’ernes engagement isamfundsaktiviteter, mens regulering og pres fra forsyningskæder er større incitamenter på miljøområdet.
It is therefore perhaps not surprising thatethical motivations seem to be the major driver for SME involvement in community activities, whileregulation and supply chain pressure are more important drivers in the environmental field.
Det er også vigtigt at understrege, at de fleste af virksomhederne i denne publikation udviser ansvarligiværksætterkultur inden for mere end et område.
It is also important to stress that most of the companies in this publication have responsible entrepreneurshippractices in more than one area.
Der er derfor medtaget en femte kategori, »integrerede«eksempler, som beskriver virksomheder, der udviser ansvarlig iværksætterkultur inden for alle områder.
This is why it was decided to include a fifth category of ‘integrated’casesthat features companies addressing the full range of responsible entrepreneurship issues.
Eksemplerne er udvalgt på grundlag af fire kriterier:
The case studies were selected on the basis of four criteria.
Virksomhedsrelevans— Den gode praksis skal vise klar forbindelse mellem fordelene forvirksomheden og fordelene for samfundet.Strategisk tilgang— Det skal være muligt at integrere den gode praksis i en bredereforretningsstrategi.Kommunikation— Den gode praksis skal formidles gennem formelle eller uformelle kanalermed det formål at involvere/informere interessenter.Dynamisk proces— Den gode praksis skal være en del af en dynamisk og kontinuerligforbedringsproces inden for en etableret og ansvarlig iværksætterpraksis.
Business case:the practice should demonstrate a clear link between business benefits andbenefits for society.Strategic approach:the practice should be capable of being integrated into a broader businessstrategy.Communication:the practice should be communicated through formal or informal channelswith the aim of involving/informing stakeholders.Dynamic process:it should be part of a dynamic and continuous process of improvementwithin an established responsible entrepreneurship practice.
De udvalgte SMV’er skal desuden være bevidste om behovet for ansvarlig adfærd inden for alleforretningsområder og over for alle de vigtigste interessenter.
In addition, it was stipulated that the selected SMEs should be conscious of the need to behave responsiblyin all business areas and towards all the main stakeholder groups.
Virksomhedsrelevans Det første kriterium blev betragtet som det vigtigste, da det sammenfatteridéen om gensidige fordeleeller om en »win-win«-situationfor virksomheden på den ene side ogsamfundet eller interessenterne — herunder miljøet — på den anden.
Business case.The first criterion was considered to be the most important since it encapsulatesthe idea of mutual benefitor ‘win-win’ situationfor the company on the one hand, and society orstakeholders — including the environment — on the other.
Ansvarlig iværksætterkultur erderfor en måde at føje merværdi til både virksomheder og samfundet.
Responsible entrepreneurship is, therefore,a way of adding value to both the business and society.
De erhvervsmæssige fordele kan være målelige i form af højere overskud eller øget salg, men i langt defleste tilfælde er fordelene uhåndgribelige og svære at sætte tal på.
Business benefits may be measurable in terms of higher profits or increased sales, but more often thannot they are intangible and difficult to quantify.
Alligevel skal der være et element aføkonomisk bæredygtighed, som giver virksomheden mulighed for at overleve og udvikles, hvis denansvarlige praksis skal kunne opretholdes i længere tid.
Nevertheless, for the responsible practice to be sustainableover time there needs to be an element of economic sustainability that allows the company to surviveand prosper.
De mest almindelige erhvervsmæssige fordeleomfatter højere kundetilfredshed og -loyalitet, nye forretningsmuligheder gennem innovation ellermarkedsdifferentiering, mere motiveret personale, bedre forhold til lokalsamfundet, omkostningsbesparelserog bedre omdømme.
The most frequently mentioned business benefits include higher customer satisfaction andloyalty, new business opportunities through innovation or market differentiation, more motivated staff,improved relations with the local community, cost savings and enhanced reputation.
For at få betegnelsen »ansvarlig iværksætterkultur« skal den anvendte praksis desuden medføre ægte fordelefor medarbejderne, det lokale samfund eller miljøet og ikke kun være et markedsføringsredskab. Densamfundsmæssige indvirkning er dog vanskelig at måle og omfatter emner som større jobtilfredshed,integration af dårligt stillede grupper på arbejdsmarkedet, økonomisk fornyelse og jobskabelse forlokalsamfundet eller reduceret miljøpåvirkning.
At the same time, in order to be termed ‘responsible entrepreneurship’, the practice should have genuinebenefits for employees, the local community or the environment and not just be a pure marketing tool.Again, societal impacts are often difficult to measure and cover issues such as greater job satisfaction,integration of disadvantaged groups into the labour market, economic regeneration and job creation forthe local community or reduced environmental impacts.
Figur — Begrebsmæssig ramme
Figure 1 — Conceptual framework
Søjlerne i bæredygtig udvikling
Pillars of sustainable development
Økonomisk
Economic
Markedet
Marketplace
Arbejdspladsen
Workplace
Samfundet
Community
Offentlige myndigheder Ngo’er Eksempler: lokalearbejdsgiverorganisationer, hospitaler,skoler, civilsamfundets organisationer
Customers/consumers Contractors/suppliers and business partners Investors Public sector
Medarbejdere Fagforeninger Arbejdsgivere Lokalsamfundet Erhvervsorganisationer Offentlige myndigheder
Public authorities NGOs Examples: local employers’ organisations,hospitals, schools, civil societyorganisations g r o u p
Naturmiljø Repræsentanter for miljøet: Ngo’er Lokalsamfundet Borgere/forbrugere Medarbejdere Offentlige myndigheder
Employees Trade unions Employers Local community Business organisations Public authorities
Social integration (etnisk tolerance,social samhørighed) Sundhedsvæsen Uddannelse Livskvalitet (sport/kultur)Økonomisk fornyelse og udvikling/beskæftigelse Lokal infrastruktur Tryghed
Social integration (ethnic tolerance,social cohesion) Healthcare Education Quality of life (sports/culture)Economic regeneration and development/employment Local infrastructure Security
Ansvarlig styring afforsyningskæde (fraanskaffelse af ressourcer tilendelig betaling) Kvalitet Innovation Produktsikkerhed Fair prisfastsættelse Kundetilfredshed og forbrugerforventninger Etisk annoncering
Workplace diversity Equal opportunities Work/life balance Health and safety Training and staff development Job satisfaction Pay and benefits Job creation/preservation Labour rights
Mangfoldighed på arbejdspladsen Lige muligheder Balance mellem arbejde og fritid Sundhed og sikkerhed Uddannelse og medarbejderudvikling Jobtilfredshed Løn og fordele Jobskabelse/-bevarelse Arbejdstagerrettigheder
Responsible supply chainmanagement (from sourcingto final payment) Quality Innovation Product safety Fair pricing Customer satisfaction andconsumer expectations Ethical advertising
Udnyttelse af ressourcer Materialer: udtømning af ressourcer Brug af vand: indvirkning på levesteder, tørke Energi: klimaændring, forsuring2.
Resource use Materials: depletion of resources Water use: impact on habitat, drought Energy: climate change, acidification2.
Affald:Opfyldning: brug af jord, forurening af jord, grundvand …3.
Waste Landfill: use of land, contamination of soil, groundwater, etc.3.
Forurening:Luftforurening (klimaændring, ozonnedbrydning, forsuring,smog, sundhed)Vandforurening (eutrofiering, indvirkning på levesteder)Jordforurening (akkumulering af forurenende stoffer iøkosystemet)Reduktion af biologisk mangfoldighed
Pollution Air pollution (climate change, ozone depletion, acidification,smog, health)Water pollution (eutrophication, alteration of habitats)Soil contamination (accumulation of pollutants in ecosystem)Reduction of biological diversity
Kontante donationer Donationer af naturalier Tjenesteydelser leveret uden gebyr Udlån af virksomhedsressourcer Medarbejderinddragelse/frivillige ordninger Inddragelse af arbejdsgiver
Cash donations In kind donations Services provided free of charge Lending corporate resources Employee involvement/volunteering Employer involvement
Medarbejdernes kendskab til lovgivningen Fleksible arbejdsmønstre Medarbejderdeltagelse ibeslutningsprocessen(»demokrati påarbejdspladsen«)Forhold til fagforeningerne
Label (product information)Customer charter Marketing (in particular,cause-related marketing)External communication Standards (e.g. ISO 9000, SA8000, social labels)Quality management systems
Udstationeringsprogrammer Hvordan (metoder til inddragelse):Partnerskab med eksternt Engangsaktioner net/interessenter Partnerskaber (offentlige og private)Standarder (f.eks. SA 8000,Kommercielle aktioner/sponsoratersocial mærkning)
How (ways of involvement):one-off actionspartnerships (public and private)commercial actions/sponsorships