natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU,Lechtenböhmer andThomas,Wuppertal Institutie,2005,skitseres i det seneste scenario for politikker og foranstaltningerfor EU-25 en såkaldt »ambitiøs strategi« for væsentligenedskæringer i drivhusgasemissionerne frem til 2020.Ifølgedenne strategi udnyttes omkring 80 % af det nuværendesparepotentiale.Udgangspunktet er dog,at beslutningstagerneinformeres bedre gennem aktive politikker og foranstaltninger,og at de ændrer holdning til de bedste tilgængelige teknologier,hvad energieffektivitet angår.Af resultaterne i tabellen fremgårdet klart,at EU-25-landenes energieffektivitet ifølge dettescenario vil øges med 29 %.Begrundelsen til direktivforslagetom energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester— KOM(2003) 739.MURE Database Simulation 2000,SOSItaly;Economic Evaluation of Sectoral Emissions Reduction
)Rat für Nachhaltige Entwicklung,2003, http://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/ publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf, Ecofys the EU,Lechtenböhmer and Thomas,Wuppertal Institute,2005:‘Our recent policies and measures (P & M) scenario for the EU-25sketches a so-called“ambitious strategy”in order to achievesubstantial reductions of GHG-emissions until 2020.Thisstrategy uses about 80 % of the currently available economicsavings potentials.It is assumed though that decision-makersare better informed by active policies and measures andchange their attitudes towards the best available technologiesin case of energy efficiency.The results shown in the tablemake it clear that energy efficiency of the EU-25 economy willincrease in this P & M scenario by 29%.’Explanatorymemorandum to the proposed directive on energy end-useefficiency and energy services – COM(2003) 739.MUREDatabase Simulation 2000,SOS Italy;Economic evaluation of
• anvendelse af nye eller forbedrede finansieringsinstrumenter på både EU- og nationalt plan somincitament,men ikke støtte,til indførelse afomkostningseffektive forbedringer i bådevirksomheder og husholdninger
• using new or improved financing instruments,bothat Community and national levels,to give incentives,but not aid,to both companies and householders tointroduce costeffective improvements;
• yderligere tiltag til at forbedre energieffektiviteten ibygninger,der er omfattet af EF-direktivet ombygningers energimæssige ydeevne,og eventueludvidelse af direktivet til også at omfatte mindrebygninger,uden at dette medfører ringereomkostningseffektivitet og unødigeadministrationsbyrder
• going further regarding buildings,where an existing Community directive applies,and possibly extendingit to smaller premises in a manner that ensures costeffectiveness and minimum additional bureaucracy;
Forsyningssikkerhed.Ud fra den aktuelle udviklingkan det anslås,at EU i 2030 må dække 90 % af sitoliebehov og 80 % af sit gasbehov gennem import.Det er umuligt at forudsige prisen på olie og gas i2020,især hvis den nuværende hurtige stigning iefterspørgslen fra udviklingslandene fortsætter.Somanført den 2.maj 2005 som led i Det Internationale Energiagenturs (IEA) ministermøde,er energieffektivitet en vigtig nøgle til håndtering af detteproblem.Gøres der en reel indsats for først atstabilisere EU’s energiefterspørgsel på detnuværende niveau og dernæst mindske det,ville detvære et vigtigt bidrag til en sammenhængende ogafbalanceret politik for sikre energiforsyninger til EU.
Security of supply.By 2030,on the basis of presenttrends,the EU will be 90 % dependent on imports forits requirements of oil and 80 % dependentregarding gas.It is impossible to predict the price ofoil and gas in 2020,particularly if demand from thedeveloping world continues to increase as rapidly astoday.As indicated on the 2 May 2005 in the contextof the International Energy Agency’s (IEA) ministerialmeeting,energy efficiency is one of the key methodsto deal with this challenge.Making a real effort to,atfirst,cap EU energy demand at present levels andsubsequently reduce it,would represent animportant contribution in developing a coherent andbalanced policy to promote the security of energysupplies for the European Union.
anvendelse af Kommissionens CARS 21-initiativ til atfremskynde udviklingen af en ny generation af merebrændstofeffektive køretøjer.
This Green Paper therefore seeks to identify thebottlenecks presently preventing these cost-effectiveefficiencies from being captured – lack of appropriateincentives,lack of information,lack of availablefinancing mechanisms for example.
Formålet med denne grønbog er derfor at påpege deflaskehalse,som er til hinder for,at disse omkostningseffektive energibesparelser kan føres ud i livet – f.eks.mangel på egnede incitamenter,mangel påinformation og mangel på tilgængelige finansieringsmekanismer.
The Green Paper then seeks to identify options howthese bottlenecks can be overcome,suggesting anumber of key actions that might be taken.Examplesinclude:
Grønbogen peger dernæst på,hvordan disseflaskehalse kan bringes ud af verden,og foreslår enrække mulige tiltag.Af eksempler kan nævnes:
• establishing annual energyefficiency action plans atnational level.Such plans might identify measures tobe taken at national,regional and local levels andsubsequently monitor their success both in terms ofimproving energy efficiency and their costeffectiveness.The plans could be complemented by a‘benchmarking’and ‘peer review’process at European level,so that Member States can easilylearn from the successes and mistakes of others andto ensure the rapid spread of best practicethroughout the EU;
• opstilling af årlige handlingsplaner forenergieffektivitet på nationalt plan;planerne kanindeholde foranstaltninger på nationalt,regionalt oglokalt plan med efterfølgende overvågning afresultaterne,både hvad energieffektivitet ogomkostningseffektivitet angår;planerne vil kunnesuppleres med en »benchmarking«- og »peerreview«-proces på europæisk plan,såmedlemsstaterne nemt kan lære af de andres godeog dårlige resultater,og det sikres,at den bedstepraksis hurtigt vinder indpas i hele EU
This Green Paper seeks to act as a catalyst,leading to arenewed energyefficiency initiative at all levels of European society – EU,national,regional and local.Inaddition,this Green Paper seeks to make a significantcontribution,by way of example and leadership,tokick-start an international effort to contribute toaddressing climate change through energy efficiency.China presently uses more than five times as muchenergy as the EU to produce one unit of GDP,the USAuses approximately 50 % more than the EU (4).Withexploding energy demand in particular in China and India,energy efficiency must be one of the key policiesto try to reconcile,on the one hand,the increasedenergy needs of the developing world to powergrowth and improve living conditions for their citizensand,on the other hand,combat global warming.This Green Paper,and the momentum created in followingit up,should put the EU at the forefront of efforts tomake energy efficiency a global priority.Finally,high oilprices hit the poorest the hardest,particularly in ACPcountries.Attention should be given during the followup to the Green Paper as to how technology which isdeveloped in Europe can be used or adapted to meetthe needs of these countries and how best it can bedeployed.
• bedre oplysning af borgerne,f.eks.gennem meremålrettede informationskampagner og bedrevaremærkning
• giving citizens better information,for examplethrough better targeted publicity campaigns andimproved product labelling;
• bedre beskatning,så det sikres,at forurenerenbetaler,dog uden at det samlede afgiftsniveau hæves
• improving taxation,to ensure that the polluter reallypays without,however,increasing overall tax levels;
mere målrettet statsstøtte (i tilfælde hvor offentligstøtte er berettiget),der står i rimeligt forhold tilmålet og tjener som incitament til effektivenergiudnyttelse
• better targeting State aid where public support isjustified,proportionate and necessary to provide anincentive to the efficient use of energy;
• anvendelse af offentlige indkøb til at sætte skub ibrugen af ny energieffektiv teknologi,f.eks.mereenergieffektive biler og it-udstyr
To stimulate debate and effective input,the Commission puts forward the 25 non-exhaustivequestions figuring below.
De ovennævnte konkrete eksempler på,hvordan disseproblemer kan løses (drøftes nærmere i det følgende)er ikke forslag,men diskussionsoplæg,og listen er ikkeudtømmende.Efter offentliggørelsen af grønbogen vil Kommissionen iværksætte en omfattende offentlighøring,som vil vare indtil årets udgang.
• using public procurement to‘kick-start’new energyefficient technologies,such as more energy efficientcars and IT equipment;
)Denne sammenligning vil se anderledes ud,hvis vi tagerhensyn til forskellen i borgernes købekraft.Se bilag 1 fornærmere oplysninger.
)This comparison would change if we take into account thedifference in the purchasing power of citizens.See Annex 1 formore details.
For at få flest mulige konkrete indlæg til debatten har Kommissionen udarbejdet nedenstående,ikkeudtømmende liste med 25 spørgsmål.
Where the person submitting comments agrees,allsubmissions will be placed on the Commission’s Internet site for consultation.
Det er vigtigt,at denne grønbog hurtigt munder ud ikonkret handling.Kommissionen mener derfor,at der i2006 efter høringsprocessen,bør udarbejdes enhandlingsplan,som skitserer,hvilke foranstaltningerder skal træffes på EU-plan og på nationalt plan,ledsaget af cost/benefit-analyser.
It is important that this Green Paper rapidly leads toconcrete action.Thus,following the consultationprocess,the Commission believes that a concreteaction plan should be drawn up in 2006,outlining thespecific action to be taken at EU and national levels,accompanied by necessary cost-benefit analyses.
Kommissionen vil oprette et »Europæisk Forum for Bæredygtig Energi«.Dette forum,som vil være afsamme art som Firenze- og Madrid-forummerne,derbidrog så væsentligt til skabelsen af konsensus om,hvordan liberaliseringen af energimarkedet skullegribes an,vil samle Kommissionen,medlemsstaterne, Europa-Parlamentet,medlemsstaternes energimyndigheder og repræsentanter for den europæiskeindustri og ngo’er.Det skal mødes to gange om året.Pådet første møde,der er berammet til oktober 2005,skalgrønbogen drøftes indgående.
The Commission has decided to set up the ‘European Sustainable Energy Forum’.This forum,based on themodels of the ‘Florence’and ‘Madrid’forums,whichwere used very successfully to develop consensus onhow to proceed with energy market liberalisation,willbring together the Commission,Member States,the European Parliament,national energy regulators andrepresentatives of European industry and NGO’s.It willmeet twice a year.The first meeting,scheduled for October 2005,will discuss in depth this Green Paper.
Kommissionen mener imidlertid,at det er af storbetydning,at der ud over høringen af Rådet,Europa-Parlamentet og industrien og ngo’erne ogsågennemføres en bred offentlig høring om grønbogen.Alle interesserede parter er velkomne til at fremsættebemærkninger og forslag.Det kan gøres på følgendemåde:
However,in addition to consulting the Council,the European Parliament,industry and the NGO’s on thedocument,the Commission considers it vital to have awide-ranging public consultation.All interested partiesare welcome to put forward comments andsuggestions in the following manners:
Gennem Kommissionens kontorer i EU’s storbyer.Oplysninger og eventuelle begivenheder vil bliveoffentliggjort på:http://europa.eu.int/comm/represent_en.htm
• the Commission will involve each of its officessituated in EU cities.Information and possible eventswill be advertised on:http://europa.eu.int/comm/represent_en.htm;
SPØRGSMÅL,DER SKAL TAGESOP TIL DEBAT
Questions regarding the options identifiedin the Green Paper
1.Hvordan kan Fællesskabet,og navnlig Kommissionen,bedstfremme europæiske investeringer i energieffektiv teknologi?Hvordan kan støttemidlerne til forskning på dette områdeanvendes mere målrettet?
1.How could the Community and the Commission in particular,better stimulate European investment in energy-efficiencytechnologies? How could funds spent supporting research in thisarea be better targeted?
Afsnit 1.1
Section 1.1
2.Emissionshandelsordningen er et vigtigt markedsbaseret værktøjtil at opfylde Kyoto-målene og bekæmpe klimaændringerne.Vildenne ordning kunne udnyttes bedre til at fremmeenergieffektivitet?
2.The emission trading mechanism is a key tool in developing amarket-based response to meeting the goals of Kyoto and climatechange.Could this policy be better harnessed to promote energyefficiency? If so,how?
Kommissionen ser gerne,at svarene er så detaljeredesom muligt,hvad disse særlige aspekter angår,og atder samtidig gøres rede for,på hvilket plan deforeslåede foranstaltninger bedst kan gennemføres:påinternationalt plan,EU-plan,nationalt,regionalt ellerlokalt plan?
In replying to these questions,the Commission wouldbe grateful if as much detail as possible is provided onthese specific issues,as well as the question of at whichlevel the proposed measure could be best addressed:at international,EU,national,regional or local level?Furthermore,would the measure in question be bestaddressed through recommendations,voluntarymeasures,binding objectives or measures in legislativeproposals?
Hvilken form vil endvidere være bedstegnet:henstillinger,frivillige foranstaltninger,bindendemål eller lovgivning?
Finally,how could the measures underconsideration be implemented in practice?
Hvordan kan foranstaltningerneendelig bedst gennemføres i praksis? Hvilkentidshorisont og hvilket omkostningsniveau vil der blivetale om,og hvilke instanser skulle påtage sig eventuelovervågning eller lignende funktioner?
Whatwould be the timescale,the costs,and where amonitoring or similar function would be necessary,which body would be best placed to do this?
3.Hvordan bør økonomisk konkurrencedygtighed – som led i Lissabon-strategien for skabelse af fornyet fremdrift i deneuropæiske økonomi – kobles sammen med højere prioritering afenergieffektivitet?
3.In the context of the Lisbon strategy aiming to revitalise the European economy,what link should be made between economiccompetitiveness and a greater emphasis on energy efficiency?
Ville det i denne sammenhæng værehensigtsmæssigt at kræve,at de enkelte medlemsstater opstillerårlige energieffektivitetsplaner,og at disser planer siden henbenchmarkes på EU-plan til sikring af,at bedste praksis får vidudbredelse? Vil denne fremgangsmåde kunne anvendesinternationalt?
In this context,would it be useful to require each Member State toset annual energyefficiency plans,and subsequently tobenchmark the plans at community level to ensure a continuedspread of best practice?
Afsnit 1.1.3
Section 1.1.3
Et vigtigt mål med grønbogen og den efterfølgendehøring er imidlertid også at få nye idéer frem.Kommissionen tager gerne imod alle forslag ogeksempler,om muligt ledsaget af nærmere oplysningersom angivet ovenfor,bl.a.hvad angårgennemførelsesomkostninger,potentielleenergisparegevinster og gennemførlighed.
In addition,one of the main objectives of the Green Paper and the consultation which follows it is tostimulate additional ideas that are not yet identified.Suggestions and examples,where possible giving thedetails mentioned above in terms,for example,of costof implementation,benefits in terms of energy savingsand ease of implementation would be welcomed bythe Commission.
4.Skattepolitik er et vigtigt værktøj til fremme af adfærdsændringerog anvendelse af nye,mindre energiforbrugende produkter.Børskattepolitiske foranstaltninger spille en større rolle i EU’senergieffektivitetsstrategi?
4.Fiscal policy is an important way to encourage changes inbehaviour and the use of new products that use less energy.Should such measures play a greater role in European energyefficiency policy?
Hvis ja,hvilken type foranstaltningerville bedst kunne opfylde dette mål?
If so,which sort of measures would be best suitedto achieve this goal?
Hvordan vil de kunnegennemføres uden at medføre en stigning i den samledeskattebyrde?
How could they be implemented in a mannerthat does not result in an overall increase in the tax burden?
Afsnit 1.1.4
Section 1.1.4
5.Vil det være muligt at udarbejde statsstøtteregler,som tagerstørre hensyn til miljøet,bl.a.ved at fremme miljøinnovation ogproduktivitetsforbedringer? Hvordan skulle disse regler i så fald seud?
5.Would it be possible to develop State aid rules that are morefavourable to the environment,in particular by encouraging ecoinnovation and productivity improvements?
Afsnit 1.1.5
Section 1.1.5
10.Hvordan kan lovgivningen få større indvirkning på husholdningsapparaters ydelse?
10.How can the impact of legislation on the performance of energyconsuming products for household use be reinforced?
Hvordan kan vi bedst fremme produktionen ogforbruget af energieffektive husholdningsapparater? Vil f.eks.denuværende mærkningsregler kunne forbedres?
What are thebest ways to encourage the production and consumption of theseproducts?
Hvordan vil EUkunne »kickstarte« forskning i og efterfølgende produktion af dennæste generation af energieffektive produkter? Hvilke andreforanstaltninger vil kunne træffes på:
How could the EU kick-start research into and thesubsequent production of the next generation of energy efficientproducts?
6.De offentlige myndigheder tjener ofte som forbillede.Bør deoffentlige myndigheder pålægges særlige forpligtelser gennemlovgivningen,så de f.eks.i forbindelse med offentlige bygningerhar pligt til at føre de foranstaltninger ud i livet,der er anbefaletaf EU eller på nationalt plan?
6.Public authorities are often looked to for an example.Shouldlegislation place specific obligations on public authorities,forexample to apply in public buildings the measures that have beenrecommended at Community or national level? Could or shouldpublic authorities take account of energy efficiency in publicprocurement?
Kan eller bør myndighederne tagehensyn til energieffektivitet i forbindelse med offentlige indkøb?Ville dette bidrage til at skabe levedygtige markeder for visseprodukter og ny teknologi?
Would this help build viable markets for certainproducts and new technologies?
Hvordan ville dette kunne realiseres,sådet ville fremme udviklingen af ny teknologi og skabeincitamenter for industrien til at forske i nye energieffektiveprodukter og processer?
How could this be implementedin practice in a way that would promote the development of newtechnologies and provide incentives to industry to research newenergy efficient products and processes?
Kan det gøres på en måde,der sparerpenge for myndighederne?
How could this be donein a manner that would save money for public authorities?
Vedrørende biler,se spørgsmål 20.
Asregards vehicles,please see question 20.
Afsnit 1.1.6
Section 1.1.6
Afsnit 1.2.2
Section 1.2.2
7.Energieffektivitetsfonde er tidligere blevet anvendt med goderesultater.Hvordan kan dette gentages og forbedres?
7.Energy-efficiency funds have in the past been used effectively.How can the experience be repeated and improved?
Hvilkeforanstaltninger vil det være hensigtsmæssigt at træffe på:
Whichmeasures can be adopted usefully at:
11.En vigtig opgave er at sikre,at bilindustrien fremstiller stadig mereenergieffektive biler.Hvordan kan det bedst lade sig gøre? Hvilkeforanstaltninger kan der træffes for at sikre,at bilernesenergieffektivitet forbedres,og på hvilket plan bør de træffes?
11.A major challenge is to ensure that the vehicle industry producesever more energy efficient vehicles.How can this best be done?What measures should be taken to continue to improve energyefficiency in vehicles and at which level?
Afsnit 1.2.3
Section 1.2.3
Afsnit 1.1.7.Se også spørgsmål 22
Section 1.1.7.See also question 22
12.Folkeoplysningskampagner om energieffektivitet har haft succes ivisse medlemsstater.Hvad mere kan og bør der gøres på detteområde på:
12.Public information campaigns on energy efficiency have shownsuccess in certain Member States.What more could and should bedone in this area at:
Afsnit 1.2.4
Section 1.2.4
Bør Fællesskabet gå videre end det nuværendedirektiv,f.eks.ved at inddrage mindre bygninger under reglerne?Hvis ja,hvordan kan der skabes en passende balance mellembehovet for bedre energieffektivitet og ønsket om færrest muligtnye administrative byrder?
Should the Community go further than the existing directive,for exampleextending it to smaller premises? If so,how could the appropriatebalance be achieved between the need to generate energyefficiency gains and the objective of limiting new administrativeburdens to the minimum possible?
Afsnit 1.2.1
Section 1.2.1
13.Hvad kan der gøres for at forbedre effektiviteten vedeltransmission og -distribution?
13.What can be done to improve the efficiency of electricitytransmission and distribution?
Hvordan kan sådanne initiativerføres ud i livet?
How to implement such initiativesin practice?
Hvad kan der gøres for at effektiviserebrændselsudnyttelsen ved elproduktion?
What can be done to improve the efficiency of fuel usein electricity production?
Hvordan kan decentralelproduktion og anvendelsen af kraftvarme fremmes yderligere?
How to further promote distributedgeneration and cogeneration?
Afsnit 2.1-2.3
Sections 2.1-2.3
9.Det er vanskeligt at skabe incitamenter til at forbedreenergieffektiviteten i lejeboliger,fordi bygningens ejer normaltikke betaler energiregningen og derfor ikke har nogen økonomiskinteresse i at investere i energieffektive forbedringer,som f.eks.isolering og installering af dobbeltruder.Hvordan kan detteproblem bedst løses?
9.Giving incentives to improve the energy efficiency of rentedaccommodation is a difficult task because the owner of thebuilding does not normally pay the energy bill and thus has noeconomic interest in investing in energyefficiency improvementssuch as insulation or double glazing.How could this challenge bebest addressed?
14.En god måde at fremme energieffektivitet på er at tilskynde el- oggasleverandørerne til at tilbyde energitjenester (dvs.indgå aftalerom opvarmning af en bolig til en aftalt temperatur og levering afbelysningstjenester) i stedet for blot at levere energi.Ved sådanneaftaler har energileverandøren økonomisk interesse i,atejendommen er energieffektiv,og at de nødvendige investeringerfinder sted.Ellers kan el- og gasselskaberne have økonomiskinteresse i,at sådanne investeringer ikke finder sted,da de i så faldville sælge mere el og gas.Hvordan kan sådanne ordningerfremmes? Er det nødvendigt eller ønskeligt at have frivilligeretningslinjer og aftaler?
14.Encouraging electricity and gas providers to offer an energyservice (i.e.agreeing to heat a house to an agreed temperatureand to provide lighting services) rather than simply providingenergy is a good way to promote energy efficiency.Under sucharrangements the energy provider has an economic interest thatthe property is energy efficient and that necessary investments aremade.Otherwise,electricity and gas companies have an economicinterest that such investments are not made,because they sellmore energy.How could such practices be promoted?
15.Nogle af medlemsstaterne har eller er i færd med at indføre hvideattester (for energieffektivitet).Bør der indføres sådanne attesterpå EU-plan?
15.In a number of Member States,white (energy-efficiency)certificates have been or are being introduced.Should these beintroduced at Community level?
Er det nødvendigt,i betragtning af at der allerede findes en CO2-handelsordning?
Is this necessary given the carbontrading mechanism?
Hvis de bør indføres,hvordankunne det i så fald gøres med mindst muligt bureaukrati? Hvordan
If they should be introduced,how could thisbe done with the least possible bureaucracy?
Afsnit 2.4
Section 2.4
Afsnit 4.4
Section 4.4
16.Et af de vigtigste spørgsmål i denne forbindelse er,hvordanindustrien kan tilskyndes til at udnytte ny teknologi og nyt udstyr,som indebærer omkostningseffektive forbedringer i energi- effektiviteten.Hvad mere – ud over CO2-handelsordningen – kanog bør der gøres? Hvor effektive har de hidtidige foranstaltninger
22.In certain Member States,local or regional energy-efficiencyproject financing schemes,managed by energy-efficiencycompanies,have proven very successful.Should this be extended.If so,how?
Hvis ja,hvordan?
Section 5.1