natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endvidere er der sket en væsentlig udvikling hvad angår de folkeretlige aspekter af fiskeriet, bl.a. gennem ikrafttrædelsen af FN's havretskonvention, vedtagelsen af FN­aftalen om bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, vedtagelsen af adfærdskodeksen for ansvarligt fiskeri og den igangværende udvikling af en international rets­praksis på fiskeriområdet gennem afgørelserne fra Den Internationale Havretsdomstol.
Moreover, the international legal dimension of fisheries has been significantly developed through inter alia the entry into force of the UN Convention on the Law of the Sea, the adoption of the UN Agreement on Straddling Fish Stocks and Highly Migratory Fish Stocks, the adoption of the code of conduct for responsible fisheries and the ongoing development of an international jurisprudence on fisheries through the case law of the International Tribunal for the Law of the Sea.
Grønbog — Den fælles fiskeripolitiks fremtid, bind II
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol. II
kunnet løse de forskellige problemer, der er dukket op i løbet af de sidste ti år.
emerged during the last 10 years.
De grundlæggende forvaltningsredskaber var til rådighed, men der var ikke tilstrækkelig politisk vilje til at gøre brug af dem til trods for, at der med 1992-reformen blev flere redskaber til rådighed, hovedsagelig gennem muligheden for lægge flerårige rammer for forvaltningsbeslutninger og i højere grad at sammenkæde bevarelses- og strukturaspekterne af den fælles fiskeripolitik.
The basic management tools were available but there was insufficient political will to make use of them despite the fact that the 1992 reform had enlarged the panoply of available tools mainly through the possibility to adopt multiannual frameworks for management decisions and to link the conservation and the structural dimensions of the CFP
Grønbog — Den fælles fiskeripolitiks fremtid, bind
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol.
I forordning (EØF) nr. 3760/92 er det fastsat, at der skal anvendes ordninger for forvaltning af fiskeriindsatsen som et middel til at kontrollere udnyttelsesgraden og til at skabe sammenhæng mellem politikken for flåderne og TAC'er og kvoter. Dette udgjorde sammen med etableringen af flerårige rammer for forvaltningsbeslutninger (mål og strategier) et nyt element, da denne grundforordning blev vedtaget.
Regulation (EEC) No 3760/92 stipulates the use of fishing effort manage­ment regimes as a means to control exploitation rates and to link fleet policy with TACs and quotas.
Inden der kunne indføres en ordning for forvaltning af fiskeriindsatsen, måtte der fastlægges instrumenter, som kunne begrænse adgangen til fiskeriet i almindelighed og til bestemte fiskerier i særdeleshed.
Before a management system for fishing effort could be introduced, it was necessary to define instruments to limit access to fishing in general and to certain fisheries in particular.
Der blev således indført regler for licenser til udøvelse af erhvervsfiskeri og for særlige fiskeri tilladelser, der gav adgang til bestemte fiskerier (4).
Thus rules on licences granting access to commercial fishing and on special fishing permits providing access to specific fisheries were adopted (4).
C) Rådets forordning (EF) nr. 3690/93 af 20. december 1993 om en fællesskabsordning om regler for det minimum af oplysninger, der skal angives i fiskerilicenser (EF L 341 af 31.12.1993).
Council Regulation (EC) No 3690/93 of 20 December 1993 establishing a Community system laying down rules for the minimum information to be contained in fishing licences (OJ L 341,31.12.1993, p. 93).
vedtaget for EF's vestlige farvande i Atlanterhavet (
The basis for fishing effort regimes were subsequently adopted for western Community waters in the Atlantic (5) and a similar approach was initiated for the Baltic Sea (ö).
Ordningen for forvaltning af fiskeriindsatsen i de vestlige farvande havde et tredobbelt mål.
The fishing effort regime applicable in western waters had a triple objective.
Det første var at fastlægge betingelser, der gjorde det muligt fuldt ud at integrere Spanien og Portugal i den generelle ordning for adgang til Fællesskabsfarvande.
The first was the establishment of conditions allowing the full integration of Spain and Portugal in the general arrangement of access to Community waters.
(5) Rådets forordning (EF) nr. 685/95 af 27. marts 1995 om forvaltning af fiskeriindsatsen for så vidt angår visse fiskerizoner og visse fiskeressourcer i Fællesskabet (EFL71 af 31.3.1995, s. 5).
But the finally agreed effort ceilings were only binding for Spain and since even these have not been revised to compensate for efficiency gains, they became higher than was necessary for the catching of quotas.
Rådets forordning (EF) nr. 2027/95 af 15. juni 1995 om indførelse af en forvaltningsordning for fiskeriindsatsen for så vidt angår visse fiskerizoner og visse fiskeressourcer i Fællesskabet (EF L199 af 8.8.1995, s. 1).
Council Regulation (EC) No 2027/95 of 15 June 1995 estab­lishing a system for the manage­ment of fishing effort relating to certain Community fishing areas and resources (OJ L199, 24.8.1995, p. 1).
Det tredje mål var at indsamle de nødvendige data til yderligere at udvikle ordningen for forvaltning af input.
The third objective was the collection of necessary data for the further devel­opment of input management regimes.
Det blev gennemført i Atlanterhavet for både demersale og pelagiske fiskerier (Rådets forordning (EF) nr. 2027/95) og senere i Østersøen (Rådets forordning (EF) nr. 779/97, der blev vedtaget som led i integreringen af Sverige og Finland i den fælles fiskeripolitik).
This was true in the Atlantic both for demersal and pelagic fisheries (Council Regulation (EC) No 2027/95) and later in the Baltic (Council Regulation (EC) No 779/97, established within the framework of the integration of Sweden and Finland to the CFP).
Ordningen var baseret på bevarelse af den samlede fiskeriindsats på et uændret niveau, fuld udnyttelse af medlemsstaternes fiskerimuligheder og bevarelse af den bestående ligevægt i de sårbare områder.
The system established was based on no increase in overall fishing­effort levels, full exploitation of Member States' fishing opportunities and maintaining the existing balance in sensitive areas.
Gennemførelsen af ordninger for meddelelse af oplysninger om fiskeriindsatsen blev forsinket i flere medlemsstater og den har ikke fungeret effektivt.
The implementation of arrangements for the communication of the deployed effort was delayed in several Member States and it has not worked in an efficient way.
(6) Rådets forordning (EF) nr. 779/97 af 24. april 1997 om en forvaltningsordning for fiskeriindsatsen i Østersøen (EF L 113 af 30.4.1997, s. 1).
Council Regulation (EC) No 779/97 of 24 April 1997 introducing arrangements for the management of fishing effort in the Baltic Sea (OJ No L 113, 30.4.1997, p. 1).
Grunden til, at der ikke er blevet gennemført en effektiv ordning for forvaltning af fiskeriindsatsen, er blandt andet, at der var stor modstand mod, hvad der blev betragtet som en overlapning af denne ordning med ordningerne for
The failure to implement an efficient effort management scheme was due inter alia to a strong opposition against what was considered a duplication of instruments with reference to TACs and quotas and to a lack of specific
TAC'er og kvoter, og mod mangelen på specifik videnskabelig rådgivning, der kan give det rette kvantitative grundlag for reduktioner af fiskeriindsatsen. Til trods for disse problemer er det en kendsgerning, at der, når man ser bort fra fiskeri efter en enkelt art, ikke kan opnås en effektiv forvaltning, medmindre forvaltning af input kombineres med forvaltning af output.
scientific advice establishing the proper quantitative basis for effort reductions.
Hvad angår de flerårige strategier for beslutningstagningen har Rådet ikke truffet afgørelse om Kommissionens forslag vedrørende forvaltningsmål og -strategier i 1993 (7).
As far as the multiannual framework for decision-taking is concerned, the Council failed to take a decision on the 1993 Commission proposal for management objectives and strategies (7).
Forslaget tog sigte på at fastsætte strategier på mellem lang sigt for en gradvis nedsættelse af fiskeridødeligheden samtidig med, at der blev gjort forsøg på at forøge gydebiomassen, således at den kunne nå tærskelværdierne, eller således at det kunne undgås, at den overskred disse tærskler.
The proposal sought to lay down mediumterm strategies for progressively reducing fishing mortality, while attempting to increase spawning biomass so that it attains — or to prevent it from falling below — a proposed lower limit.
Der er følgende grunde til, at forslaget om strategier på mellemlang sigt ikke blev vedtaget:
The reasons behind the failure to adopt the proposal on mediumterm strategies were the following:
— på daværende tidspunkt gav de videnskabelige udtalelser ikke noget udtrykkeligt og præcist grundlag, som var officielt godkendt af de kompetente organer, for fastsættelse af mål og flerårige strategier
— at the time, the scientific advice did not provide any explicit and precise bases, officially approved by the authorised bodies, for laying down objectives and multiannual strategies;
— industrien havde indtryk af, at den foreslåede fremgangsmåde ikke i tilstrækkelig grad tilgodeså dens betænkeligheder med hensyn til de store TAC-udsving
— the industry had the impression that the approach proposed did not pay enough attention to their concerns regarding wide variations in TACs;
— mange frygtede, at TAC'erne blev fastsat automatisk for at forhindre Rådet i at træffe foranstaltninger, når der opstod behov.
— many feared that TACs were set automatically in a way that prevented the Council from taking action as the need arose.
Kommissionen fornyede ikke sit forslag i de kommende år, men der er dog sket visse fremskridt, idet:
Although the Commission did not renew its proposal in the coming years, some progress has been achieved subsequently in that:
— reglerne vedrørende kvotefleksibiliteten fra år til år nu gælder fuldt ud (Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (8))
— rules concerning year-to-year flexibility in quotas have become fully operative (Council Regulation (EC) No 847/96 (8));
— FUP i sig selv udgør en flerårig forvaltningsstrategi med specifikke mål for reduktion af udnyttelsesgraden, selv om de ikke har været så ambitiøse, som Kommissionen oprindelig havde foreslået
— MAGPs constitute in themselves a multiannual approach to management, with specific targets of reduction of exploitation rates, although they have not been as ambitious as the Commission had originally proposed;
— mål på mellemlang sigt i overensstemmelse med forsigtigshedsprincippet er blevet vedtaget og overholdt for visse bestande, såsom atlanto-skandi-naviske sild.
— mid-term objectives in accordance with the precautionary approach have been adopted and complied with for some stocks such as Atlanto-Scandian herring.
Forslag til Rådets forordning om fastsættelse for perioden 19941997 af forvaltningsmål og -strategier for visse fiskerier og fiskerigrupper (KOM(93) 663 endelig).
(') Proposal for a council regulation fixing management objectives and strategies for certain fisheries or groups of fisheries for the period 1994 to 1997 (COM(93) 663 final).
Nødvendigheden af at fastsætte flerårige procedurer, som tilgodeser forsigtig hedsprincippet, er nu almindeligt accepteret.
management process.
I december 2000 forelage Kommissionen Rådet og Europa-Parlamentet en meddelelse om anvendelse af forsigtighedsprincippet og flerårige mekanismer til fastsættelse af TAC'er (9), hvorved den på ny indledte debatten om vedtagelse af flerårige forvaltningsstrategier til rationalisering af forvaltningsprocessen.
Advances in scientific advice, especially mid-term risk analysis having facilitated setting mid-term objectives based on risk management, and the experience acquired, from the previous Commission proposal, on the dangers to be avoided, make a multiannual approach more feasible.
Fællesskabet fortsatte med årligt at vedtage forordninger om TAC'er for de mest udnyttede bestande, og om den del heraf, der tilfaldt medlemsstaterne og tredjelande, og om fordelingen på medlemsstaterne i form af fiskekvoter.
The Community continued to adopt annually the regulations setting up, for most exploited stocks, the TACs, the part of these corresponding to Member States and third countries, and its allocation to Member States in the form offish quotas.
— en styrkelse af politikken for reduktion af »papirfisk« (1()) (hovedsagelig for visse præventive (") TAC'er)
) (mostly, for some precautionary (") TACs);
— vedtagelse af nye TAC'er for internationale farvande, der henhører under regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (rødfisk, atlanto-skandinavisk sild, almindelig tun og sværdfisk)
- adoption of new TACs in international waters covered by regional fisheries management organisations (redfish, Atlanto-Scandian herring, bluefin tuna, swordfish);
— vedtagelse af nye TAC'er for Nordsøen for at forebygge udvidelsen af fiskeriet efter ikke-regulerede arter (tobis, visse fladfisk, pighaj, havtaske og rejer)
- adoption of new TACs in the North Sea in order to prevent expansion of fishing effort on non-regulated species (sandeel, some flatfish, spurdog, anglerfish and prawn);
— fordeling af kvoter for visse bestande, som er omfattet af TAC'er, men endnu ikke er fordelt på medlemsstaterne, og som derfor er udsat for nedfiskning (hestemakrel, nordsøblåhvilling og brisling)
- allocation of quotas for some stocks subject to TAC, but not yet distributed among Member States and therefore prone to overfishing (horse mackerel, North Sea blue whiting, sprat);
— fastsættelse af fleksibilitetsregler for forvaltningen fra år til år af kvoter (Rådets forordning (EF) nr. 847/96).
- setting up rules for flexibility in the year-to-year management of quotas (Council Regulation (EC) No 847/96).
Denne forordning kræver særlig omtale.
This last regulation deserves special attention.
Et af hovedkravene i den nye fælles fiskeripolitik af 1992 var, at TAC-ordningen og kvoteordningen blev gjort mere fleksible, samtidig med at der fastlagdes flerårige mål og strategier.
Conferring the TAC and quota system with a certain degree of flexibility was a main requirement of the renewed CFP of 1992, linked to the setting up of objectives and strategies on a multiannual basis.
Som anført ovenfor blev der ikke gjort nogen særlige fremskridt med sidstnævnte forslag, men fleksibilitetsordningen viser sig at være et effektivt bidrag til for valtningen af TAC'er og kvoter.
As said before, little progress was achieved on the latter proposal, but the flexibility system is proving to be an effective contribution to management of TACs and quotas.
Det ville dog have været bedre, hvis den var et supplement til den flerårige strategi, som det er nødvendigt at gennemføre.
However, it would have better been a complement to the multiannual framework which needs to be implemented in the future.
Forhandlingerne ved årets afslutning om fastsættelse af TAC'er for det kom mende år har været et fremtrædende træk i politikken for bevarelse af ressourcerne under den fælles fiskeripolitik.
The annual pattern of the end-of-year negotiations to set the TACs for the year ahead has been a dominant feature of resource conservation policy under the CFP The inevitability of this pattern has given rise to drawbacks that have worsened over the years.
Denne årligt tilbagevendende TAC-fast-sættelse har medført visse problemer, som i tidens løb er blevet forværret:
- Negotiations in the Council have regularly resulted in the postponement, mainly on grounds of scientific uncertainty, of the stringent measures that are needed if stocks are to recover.
Dette udtryk anvendes på TAC'er og kvote; der ligger et godt stykke over de reelle fiskerimuligheder og derfor kun har ringe begrænsende indvirkning på fiskeriet.
°) This term is applied to TACs and quotas which are well in excess of the real fishing possibilities and have, therefore, little effect in limiting catch.
Den årlige gentagelse af denne proces kan kun forværre situationen. Den har resulteret i en henholdende förvaltningspolitik, som ikke har gjort det muligt at beskytte eller retablere fiskebestandene
- The fixing of TACs on an annual basis makes the adoption of mediumterm perspectives almost impossible.
»Analytiske« TAC'er er dem, der fastsættes for bestande, som undergår en fuldstændig videnskabelig evaluering efterfulgt af fangstprognoser under forskellige forvaltningsscenarier.
') 'Analytical' TACs are those set for stocks which are subject to a full scientific assessment followed by a catch forecast under diverse management scenarios.
Ellers kaldes TAC'erne »præventive«.
Otherwise, the TACs are called 'precautionary'.
— den årlige fastsættelse af TAC'er gør det næsten umuligt at opstille mål på mellemlang sigt. Desuden gør den det ikke muligt at skabe den nødvendige sammenhæng mellem bevarelsespolitikken og politikken for fiskerflåden, som kræver, at målet opstilles på mellemlang til lang sigt
-The annual fixing of TACs and their sharp fluctuations from one year to another in some cases has created many difficulties for the fishing industry in the programming of its activities.
Det er nødvendigt, at der i den fælles fiskeripolitik indføres flerårige mekanismer for beslutningstagning, når det gælder TAC'er for alle bestande, med fokus på forsigtighedsprincippet for at undgå risikoen for kriser og tillige for at rationalisere fiskeriforvaltningen, jf. Kommissionens meddelelse om forsigtighedsprincippet og flerårige mekanismer ('2).
The CFP needs to introduce multiannual decision-making mechanisms for TACs for all stocks, focusing on the precautionary approach, in order to avert the risks of crisis and also to ratio nalise fisheries management, as developed in the Commission's communication on the precautionary principle and multiannual arrangements (,2).
Derimod kan fiskeri efter flere arter (som de fleste demersale fiskerier) ikke forvaltes effektivt ved hjælp af TAC'er og kvoter, som det nu er tilfældet, når de tekniske foranstaltninger ikke er ordentligt udformet og effektivt gennem ført.
On the other hand, multispecies fisheries (like most demersal fisheries) cannot be efficiently managed through TACs and quotas as is the case now especially when technical measures are not properly designed and effectively implemented.
Den nylige torske- og kulmulekrise illustrerer denne analyse perfekt.
The recent cod and hake crises perfectly illustrate this analysis.
Efter de indledende skridt i 1996 blev der foretaget en kodificering af lovgivningen vedrørende de vigtigste tekniske foranstaltninger (Rådets forordning (EØF) nr. 3094/86 af 7. oktober 1986), hvilket resulterede i vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 894/97 af 29. april 1997 (13).
Following the steps initiated in 1996, a consolidation of the key technical measures legislation (Council Regulation (EEC) No 3094/86 of 7 October 1986) was carried out, resulting in the adoption of Council Regulation (EC) No 894/97 of 29 April 1997 ( ).
Samtidig fortsatte revisionen af denne lovgivning, og den 25. juni 1996 frem lagde Kommissionen sit forslag til en ny rådsforordning om tekniske bevarelsesforanstaltninger.
At the same time, the process of revision of this legislation continued and on 25 June 1996 the Commission submitted its proposal for a new Council regulation on technical conservation measures.
— harmonisering af maskestørrelserne i hele det område, der er omfattet af forordningen
- harmonisation of mesh sizes over the whole of the area covered by the regulation;
— signifikant begrænsning af omfanget af obligatorisk genudsætning
- significant reduction of the amount of mandatory discarding;
— forøgelse af fiskeredskabernes selektivitet
- increase of selectivity of fishing gears;
— forenkling af reglerne, således at de bliver nemmere at iværksætte og føre kontrol med.
- simplification of the rules, making them easier to monitor and control.
Den 30. marts 1998 vedtog Rådet formelt forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (l4).
The Council formally adopted, on 30 March 1998, Regulation (EC) No 850/98 (H) for the conservation of fishery resources through technical measures for the protection of juveniles of marine organisms.
I løbet af 1999 blev der til disse foranstaltninger føjet yderligere to rådsforordninger, som omhandlede visse tekniske detaljer og bl.a. fastsatte regler for anvendelse af net med forskellig maskestørrelse i løbet af samme fisketogt.
During 1999, two more Council regulations added to the set of measures by solving certain technical details such as setting up the rules applicable when using nets of different mesh sizes during the same trip.
Selv om Rådet ikke fuldt ud kunne acceptere alle de ændringer, der blev foreslået af Kommissionen, udgør den nye lovgivning en vis forbedring af praksis inden for fiskeriet, særlig med hensyn til beskyttelse af unge fisk.
Although the Council was not able to accept all of the changes proposed by the Commission, the new legal framework constitutes some improvement of fishing practices, in particular in respect of protection of young fish.
I starten af 1998 kom der nyt liv i debatten om Kommissionens oprindelige forslag af 1994 om forbud mod anvendelse af drivgarn. Efter en langvarig
In early 1998 the debate on the Commission's original 1994 proposal for a ban on the use of drift nets was revived.
Dette verdensomspændende forbud for Fællesskabsfartøjer (bortset fra Østersøen) får stor betydning for beva­relsen af små hvaler og visse fiskearter.
small cetaceans and some species of fish.
Til trods for alle bestræbelser er bestemmelserne om tekniske foranstalt­ninger stadig komplicerede og svære at forstå og håndhæve.
Despite all efforts, the technical measures regulations remain complex, difficult to understand and to enforce.
Men der er stadig biologisk uberettigede geografiske forskelle, og de nuværende reglers indviklethed har resulteret i, at de ikke overholdes i tilstrækkelig grad.
But biologically unjustifiable geographical disparities remain and the complexity of the current rules has resulted in unsatisfactory compliance.
Den nyligt reviderede forordning har ikke været afprøvet længe nok til, at dens virkninger kan evalueres.
The recently revised regulation has not been tested long enough to evaluate its effects.
Den nye forordning, som er meget mindre ambitiøs, end Kommissionen havde foreslået, kan i bedste fald kun resultere i en delvis afhjælpning af de eksisterende problemer.
Much less ambitious than the Commission had proposed, the new regulation can only bring, at best, a partial remedy to existing problems.
Rådets forordning (EØF) nr. 1866/86 om fastsættelse af tekniske foranstalt­ninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund er ændret flere gange med henblik på indarbejdelse af de tekniske regler, der er vedtaget af Den Internationale Østersøfiskerikommission (IBSFC).
Council Regulation (EEC) No 1866/86 of 12 June 1986 laying down certain technical measures for the conservation of fishery resources in the waters of the Baltic Sea, the Belts and the Sound was amended several times to incorporate technical rules adopted by the International Baltic Sea Fish eries Commission (IBSFC).
Disse regler vedrørte navnlig sæsonforbud til beskyttelse af torske­ og laksebestan­dene og tekniske specifikationer for fiskeredskaber (maskestørrelser og sorte­ringsvinduer i trawl), der forventes at bidrage til genopbygningen af øster­søbestandene.
These rules concerned mostly seasonal closures to protect the stocks of cod and salmon and technical specifications of the fishing gear (mesh sizes, escape windows in trawls) which are expected to contribute to the rebuilding of Baltic stocks.
Forordning (EØF) nr. 1866/86 blev derefter kodificeret for at gøre den mere entydig og nemmere at håndhæve.
Subsequently, Regulation (EEC) No 1866/86 was consolidated in order to improve its clarity and enforcement.