natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• På trods af de store udfordringer lader programmernes forvaltningsordninger til at have fungeret tilfredsstillende. Der er mange eksempler på god praksis under Interreg IIIA, IIIB og IIIC, selv om det har vist sig, at mange forvaltningsenheder er overbebyrdet og har for lidt tid til strategisk planlægning.
• Despite the many difficulties to be overcome, the programme management mechanisms seem effective.
svage sider af Interreg III, at bidrage til at fastsætte prioriteterne for Interact-programmet, at tage ved lære af indhøstede erfaringer til gavn for det territoriale samarbejde ved programmeringen af strukturfondene efter 2006.
The research had three specific objectives: to take stock of progress to date while highlighting the strategic, structural and operational strengths and weaknesses of Interreg III; to help define the priorities of the Interact programme; and to identify any lessons for territorial cooperation in the post2006 Structural Fund’s programming period.
• Kommunikation, projektopstart og -udvælgelse fungerer godt i et stort antal Interreg-programmer.
• Many Interreg programmes communicate, mobilise and select projects effectively.
Det er imidlertid vigtigt, at man er omhyggelige med at fastlægge strategiske mål for fremtiden.
However, they need to pay more attention to the strategic challenges to come.
For mange er et presserende spørgsmål, hvordan der kan skabes større efterspørgsel i bestemte regioner, sektorer eller typer organisationer.
An urgent question for many of them is how to increase demand for programme resources from certain areas, sectors or types of organisation.
Nyskabende metoder fortjener større udbredelse.
Some innovative techniques warrant wider application.
• Feedback fra projektgruppeniveauet afslører, at der er et stigende behov for erfaringsudveksling om praktiske aspekter vedrørende udtænkning og forvaltning af Interreg-projekter.
• A poll carried out among project promoters shows a need for more exchange of experience of practical aspects of Interreg project design and management.
Undersøgelsen, der offentliggjordes i begyndelsen af 2005, angiver tre vigtige interventionsområder: hjælp til Interreg-pro-grammerne på baggrund af evalueringerne fra 2003, udbredelse af kendskabet til Interreg-evalueringsmetoden blandt interesserede; tilvejebringelse af et ressourcecenter og fælles tjenester for Interreg-programmerne.
Published at the beginning of 2005, the study identifies three priority fields for action: to help the Interreg programmes to learn the lessons from the 2003 evaluations; to pool Interreg evaluation practices; and to provide the Interreg programmes with a resource centre and common services.
Disse interventionsområder udspringer hovedsageligt af følgende observationer:
These priorities stem largely from the following observations.
• Da midtvejsevalueringerne blev afholdt i 2003, havde mange programmer stort set ikke oplevet nogen fremskridt på det f i nansielle plan.
• At the time the study was carried out, in 2003, many programmes had made little progress in financial terms.
Kun 10 % af programmerne kunne udvise et passende engagement og anstændige udbetalinger, andre udviste et forhøjet engagement, men kun få udbetalinger. Visse var dårligt begyndt.
Just 10 % of programmes showed acceptable commitment and disbursement levels; others showed a high level of commitments but little disbursement; and still others had scarcely even started up.
Der er en reel fare for, at budgetmidlerne bortfalder i henhold til »n+2«-reglen (2).
Hence, there was real danger of a decommitment of funds under the ‘n + 2’ rule (2).
• Selv om der er opnået betydelig fremgang, hvad angår opfølgningsindikatorer og dataindsamling, giver mange overvåg-
• While considerable progress has been made in upgrading monitoring indicators and data collection practices, many
Interact har et sekretariat i Wien (Østrig) og et netværk bestående af fem »Interact Points«, der er fordelt over følgende tjenester:
Interact has a secretariat based in Vienna (Austria) and a network of five ‘Interact points’ that provide the following services:
Interact: styrkelse og udnyttelse af samarbejde
INTERACT: promoting and building on cooperation
• Information og aktivitetsfremme (gøre Interreg-infor-mation og -erfaringer synlige og tilgængelige).• Kvalifikation og overførsel (uddannelse, netsamarbejde og nye idéer for Interreg-partnere). • IIIC-koordinering (støtte til samarbejde mellem fire områder under Interreg IIIC-programmet og erfaringsudveksling mellem Interact-aktørerne). • Forvaltning af overførsler og eksternt samarbejde (bistå overførsel af Interreg-knowhow i de områder, der er berørt af EU-udvidelsen).• Værktøjskasse (identificering af god praksis og anvendelse af konkrete værktøjer til forvaltning af Interreg-pro-grammerne).
The INTERACT programme (Interreg Animation, Cooperation and Transfer) harnesses and coordinates information on activities under the Interreg Community initiative of which it is a part.
Interact’s sekretariat og deres Interact Points har opfyldt deres formålsparagraf gennem iværksættelse af 22 specifi k-ke projekter.
The implementation of 22 specific projects completes the work of the INTERACT points and secretariat.
Formålet er at udnytte erfaringerne og læresætningerne fra Interreg I (1990-94) og II (1994-99) for at gøre Interreg III (2000-06) så effektiv som mulig i medlemsstaterne og i EU’s nabolande.
The aim is to build on the experience and lessons of Interreg I (1990–94) and II (1994–99)in order to maximise the effectiveness of Interreg III (2000–06) in the EU Member States and neighbouring countries.
Interact opretter kommunikationsnet, formidler information og fremmer erfaringsudveksling, især gennem uddannelse.
Interact sets up communication networks, disseminates information and stimulates the exchange of experiences, through training for example.
Interreg IIIA: grænseoverskridende samarbejde
Interreg IIIA: crossborder cooperation
PAMINA Ungdomsnettet Pamina
‘PAMINA’The ‘Pamina youth network’
Samlede omkostninger: 422 933 EUREU-bidrag: 93 745 EUR
Total cost: EUR 422 933EU contribution: EUR 93 745
Samlede omkostninger: 240 000 EUREU-bidrag: 120 000 EUR
Total cost: EUR 240 000EU contribution: EUR 120 000
»Formålet med dette samarbejde mellem den autonome provins Bolzano og det franske kanton Grisons er at foretage en opgørelse over viden, knowhow og dyrkningsområder karakteristiske for de lokale kornsorter.
‘A network has been set up to encourage closer contacts and crossborder partnerships between young people and youth organisations within the Pamina (South Palatinate, Middle and Upper Rhine and North Alsace) Franco-Ger-man cooperation area.
Projektet omfatter desuden en sammenligning af disse afgrøder i de to regioner, en kvalitativ analyse og fremstilling af endogene afgrøder, der er interessante fra et jordbrugsmæssigt synspunkt, for at føre dem tilbage i det lokale landbrug og bevare denne del af den biologiske arv i dalene.
The Pamina youth network has a central headquarters plus three local centres that implement cooperation projects between young people, organise joint activities, and facilitate exchanges and access to fi -nancing, etc.
Lokalbefolkningen orienteres om betydningen af disse lokale afgrøder gennem oplysningskampagner, konferencer og en omrejsende udstilling.«
In addition to these contacts between young people, the more general aim is to strengthen and deepen relationships between citizens on both sides of the border.’
»Der er oprettet et samarbejdsnet for at øge antallet af grænseoverskridende kontakter og partnerskaber mellem unge og ungdomsorganisationer i det fransk-tyske samarbejdsområde »Pamina« (Südpfalz, Mittlerer Oberrhein og Nord-Alsace). »Réseau Jeunesse Pamina«/»Jugendnetzwerk Pamina« er opbygget omkring et centraltbeliggende samlingssted, der er forbundet til tre lokale centre.
‘The aim of this cooperation between the Autonomous Province of Bolzano and the Canton of Grisons is to make an inventory of the growing areas for local cereal varieties and to take stock of the related knowledge and know-how.
Disse iværksætter konkrete samarbejdsprojekter for unge, afholder fælles aktiviteter og udvekslinger, giver adgang til finansieringsmuligheder osv. En mere generel målsætning er at styrke og uddybe relationerne mellem indbyggerne på begge sider af grænsen, ikke blot de unge.«
The project also includes a comparison of cereal crops in the two regions, a qualitative analysis and the production of endogenous varieties with agricultural crop potential with a view to reintroducing them to local agriculture and conserving this biological heritage of our Alpine valleys.
Josef Dalla Via, leder af centeret for land- og skovbrugseksperimenter i den autonome provins Bolzanojosef.dallavia@provinz.bz.it
Josef Dalla Via, Director of the Agricultural and Forestry Experimentation Centre of the Autonomous Province of Bolzanojosef.dallavia@provinz.bz.it
ØSTRIG/TJEKKIETBesøgscenter i naturpark
AUSTRIA–CZECH REPUBLICNational park information centre
IRLAND/WALESHjælp til folk med indlæringsvanskeligheder
IRELAND–WALESHelp for people with learning disabilities
Samlede omkostninger: 2 797 904 EUREU-bidrag: 1 398 951 EUR
Total cost: EUR 2 797 904EU contribution: EUR 1 398 951
»Hovedformålet med projektet Pacts (PArtners Collaborating in Training for individuals with Specific learning disabilities) er at uddanne lokalbefolkningen og at finde metoder til at identificere og hjælpe folk med indlæringsvanskeligheder i Wales og i det østlige Irland.
‘Founded in 2000, the Thaya Valley National Park is the Austrian extension of the Podyji National Park in the Czech Republic, which opened in 1991.
Det gælder således om at anvende undervisningsmetoder, der kan hjælpe disse personer til at opnå adgang til videregående uddannelser og derved forbedre deres chancer for at finde en meningsfuld beskæftigelse.
This is both a nature conservation project and an instrument to foster local development through the tourism it generates.
Projektet, der har været i drift i over et år, har givet anledning til praktikantophold, hvor folk fra uddannelsesinstitutioner, foreninger og arbejdsformidlinger fra begge sider af Det Irske Hav har kunnet udveksle god praksis.
A central feature is the construction of an information centre.
Pacts-teamet har desuden iværksat et fj ernundervis-ningsprogram, der kontaktes via et websted og en cd-rom.
The interpretation and educational facilities enable visitors to discover the evolution of the park and natural processes, the park ecology and our crossborder action to protect the environment.
Der er endvidere organiseret fælles erhvervsuddannelser.«
The project is aimed in particular at children and young people as well as nature lovers and scientists.’
»Thaya-dalens nationalpark, der blev oprettet i 2000, er den østrigske forlængelse af nationalparken i Podyji, der åbnedes i Tjekkiet i 1991. Projektet har ikke blot til formål at beskytte naturen, men fungerer også som et lokalt udviklingsinstrument gennem de turistmæssige afkast, som parken genererer.
‘The main aim of the PACTS (Partners collaborating in training for individuals with specific learning disabilities) project is to increase public awareness and to find ways of identifying and helping people with learning disabilities in Wales and eastern Ireland.
I centrum af dette initiativ er et besøgscenter, som er konstrueret i parken.
Specifically, it seeks to develop teaching methods to aid these people in gaining access to higher education and thereby improve their prospects of finding quality employment.
Det er udstyret med materialer og udstyr, som er både underholdende og velegnede til undervisningsformål.
The project has now been running for more than a year and has organised residential courses at which representatives from schools, associations and employment agencies have been able to exchange good practice.
Den besøgende har derved mulighed for at lære, hvordan landskabet har udviklet sig gennem tiden og naturens kredsløb, parkens økologi samt en grænseoverskridende aktion, der handler om miljøbeskyttelse.
The PACTS team has also launched a distance teaching programme using CD- ROMs and web-based information.
Målgrupperne er såvel børn og unge som naturinteresserede og forskere.«
There have also been joint training courses.’
Euregio Karelia: EU/Rusland-samarbejde i praksis
‘Euregio Karelia: EU–Russia cooperation on the ground’
Marko Ruokangas, sekretariatschef for naboskabsprogrammet »Euregio Karelia«
Marko Ruokangas, Head of the Secretariat, ‘Euregio Karelia’ neighbourhood programme to be known as ‘Euregio Karelia’ in order to benefit from the renown accorded to the name.
Samarbejdsområdet »Euregio Karelia«, der ligger på begge sider af den finsk-russiske grænse over en strækning på 700 km, omfatter tre finske regioner (Kainuu, Nordkarelia og Oulu) og den russiske republik Karelia.
The ‘Euregio Karelia’ cooperation area covers 700 km on both sides of the Finno-Russian border. It includes three Finnish regions (Kainuu, Northern Karelia and Oulu) plus the Russian Republic of Karelia.
Samarbejdet har en betydelig indvirkning på udvikling og beskæftigelse på lokalt og regionalt niveau.
Cooperation has had a major impact on development and jobs at regional and local levels.
De to programmer har indtil videre bidraget til at gennemføre ikke mindre end 350 projekter, lige fra en simpel modernisering af en grænsepost til langt mere ambitiøse aktioner som for eksempel beskyttelse af den kulturhistoriske arv.
Successive programmes have made it possible to implement no fewer than 350 projects thus far, ranging from the simple modernisation of a border post to more ambitious actions to protect cultural heritage.
Et godt eksempel er samarbejdet mellem nationalparkerne Oulanka (Finland) og Paanajärvi (Rusland).
A good example is the twinning of the Oulanka (Finland) and Paanajärvi (Russia) national parks.
Projekterne giver pote i form af direkte arbejdspladser, men hvad der er endnu vigtigere er de indirekte afkast, der giver anledning til andre former for samarbejde.
In addition to creating jobs, all of these projects have had significant indirect effects and have encouraged other cooperation.
Det var først, da Finland tilsluttede sig EU i 1995, at dets regioner kunne iværksætte et samarbejde med deres russiske naboer.
It was only after Finland joined the EU in 1995 that its regions were able to cooperate with their Russian neighbours.
Indtil omkring 1991 var grænsen lukket, og selv efter det sovjetiske regimes fald var der kun meget begrænset kontakt mellem indbyggerne.
The border had been closed until around 1991 and even after the fall of the Soviet regime contacts between the inhabitants remained infrequent.
Det var på den baggrund, at Interreg IIA-program-met Karelia (1995-1999) banede vejen for nye kontakter henover grænsen.
Against this background, the Interreg IIIA Karelia programme (1995–99) provided new opportunities.
Det mest håndgribelige resultat af denne første Interreg-fase var etableringen af kontakter på forskellige niveauer.
The establishment of contacts at all levels was the most tangible result of this first phase of Interreg.
Initiativet har gjort det muligt at etablere gode relationer med vore russiske naboer, men også mellem de tre deltagende finske regioner.
The regions concerned decided to strengthen links in the late 1990s by setting up a new forum for cooperation, named ‘Euregio Karelia’.
Deres individuelle karakteristika betyder, at de alle kan bidrage på forskellig vis til samarbejdet med Rusland, men de har samtidig en fælles vision.
This made it possible to define the main lines of crossborder cooperation.
Sidst i 90’erne besluttede de berørte regioner at uddybe deres forbindelser ved at oprette et samarbejdsforum betegnet »Euregio Karelia«, hvorunder de store linjer i det grænseoverskridende samarbejde blev fastlagt.
This initiative has made it possible to establish good relations with our Russian neighbours as well as between the three participating Finnish regions. Each has its own special features and concept of cooperation with Russia, but with a common vision behind their individual approaches.
Forberedelsen af Interreg IIIA Karelia (2000-2006), der omfatter aktiviteterne på den finske side, begyndte på samme tidspunkt som det grænseoverskridende samarbejdsprogram for den russiske republik Karelien.
Preparations for Interreg IIIA Karelia (2000–06), which covers activities on the Finnish side, began at the same time as the Russian Republic of Karelia’s crossborder cooperation programme.
De to udgør i fællesskab programmet »Vores fælles grænse«, som repræsenterer et første arbejdsgrundlag for Euregio Karelia.
It was a synthesis of the two — the ‘Our common border’ programme — that created an initial basis for Euregio Karelia’s activities.
Grunden er således lagt for et samarbejde mellem EU og Rusland for de nordiske områder, og her har programmerne antaget hele deres konkrete betydning.
A concrete basis has thus been created for cooperation between the EU and Russia in these northern areas.
Den store målsætning for fremtiden er at bringe disse aktiviteter nærmere hinanden på politisk niveau.
The major challenge for the future is to bring these activities closer together at the political level.
Det strategiske EU-Rusland samarbejde med sine fire fælles områder samt initiativet Northern Dimension repræsenterer det politiske grundlag for samarbejdet.
In this respect, the EU–Russia strategic partnership, with its four common areas, as well as the ‘northern dimension’ initiative, is creating a political context for cooperation.
De kan samtidig lægge en strategisk ramme for fremtidige grænseoverskridende programmer ved EU’s ydre grænser.
This should in turn create a strategic framework for future crossborder programmes at the EU’s external borders.
For mange indbyggere har der gradvist udviklet sig samarbejdskultur i dagliglivet.
A ‘cooperation culture’ has gradually become a daytoday reality for many people.
Det grænseoverskridende samarbejde er blevet en fast del af regionaludviklingen, om end alle muligheder endnu ikke er udnyttet.
Crossborder cooperation is today an inherent part of regional development, even if the untapped potential remains considerable.
Den største udfordring er i dag at inddrage de unge i samarbejdet og der er i den forbindelse iværksat en række lovende initiativer.
The major challenge now is to involve young people in cooperation, and many promising initiatives have been started in this respect.
Euregio Karelia foreslog over for Europa-Kommissio-nen at lancere en pilotaktion, der omfattede fi nansie-ring af såvel interne som eksterne aktioner.
Euregio Karelia proposed that the European Commission should launch a pilot project to include internal and external funding within a single programme.
Initiativet startede imidlertid for tidligt, og det var nødvendigt at vente til 2004, hvor EU omdannede Interreg-pro-grammerne ved de ydre grænser til »naboskabsprogrammer«, der både finansierer aktioner i og uden for EU.
But the time was not yet ripe and this only became possible in 2004, when the EU transformed the Interreg programmes at its external borders into ‘neighbour programmes’ that fund both internal and external activities.
Samtidig er der sket en tilnærmelse mellem EU-programmet og det mere politisk anlagte forum Euregio Karelia.
At the same time, the European programme and the political forum of Euregio Karelia established closer ties.
Selv om naboskabsprogrammet styres separat fra et rent juridisk synspunkt, har det antaget navnet »Euregio Karelia«, der er forholdsvis velkendt.
Although the neighbourhood programme is managed separately in accordance with the legal procedures, it nevertheless chose
At forvalte et grænseoverskridende samarbejde er i øvrigt en krævende opgave. Programsekretariatet stilles løbende over for nye udfordringer, der strækker sig fra praktiske gennemførelsesspørgsmål til forhold vedrørende EU’s udenrigspolitik.
Managing crossborder cooperation is also a fascinating exercise: the programme secretariat is forever facing new challenges, ranging from practical questions of implementation to the EU’s foreign policy.
Netsamarbejdet har også åbnet op for nye perspektiver.
Networking has also opened up new possibilities.
Det har vist, at de grænseoverskridende problemer er mere eller mindre de samme overalt, og at der findes en underliggende vilje til at mindske den såkaldte grænseeffekt.
In particular, this shows how crossborder problems are more or less the same everywhere, with always the same desire to reduce the ‘border effect’.
Men er det ikke en af EU´s grunde til at eksistere?
But is that not part of what the European Union is all about?
Nærmere oplysninger: www.euregiokarelia.fi
To find out more: www.euregiokarelia.fi
Unge samles i Koli i forbindelse med mødet »Euregio Karelia 2000+«
A group of young people in Koli on the occasion of the ‘Euregio Karelia 2000+’ meetings
Interreg IIIA Frankrig/Spanien på tværs af Pyrenæerne
Interreg IIIA France–Spain right across the Pyrenees
De vanskeligt fremkommelige Pyrenæer danner en barriere, der længe har holdt Frankrig og Spanien adskilt.
Difficult to cross, the Pyrenees form a barrier that long divided France and Spain.
De lokale befolkningsgrupper har ikke desto mindre altid formået at overvinde denne hindring, og der er mange erhvervsmæssige, politiske, sociale og kulturelle forbindelser, der knytter de to bjergsider sammen.
However, local populations have progressively overcome this obstacle and today many economic, political, social and cultural links unite the two sides of the mountains.
Spaniens indtræden i EU og landets hastige udvikling, konvergensen af de to landes økonomier kombineret med en lang række samarbejdsprogrammer har bidraget væsentligt til at styrke udvekslingerne hen over grænsen.
Spain’s entry to the European Union and subsequent rapid development, the convergence of the French and Spanish economies and the many cooperation programmes have all helped strengthen crossborder exchanges.
Denne tendens bidrager Interreg til at formalisere og drive fremefter.
It is a trend that Interreg is stimulating and structuring.
Deltagere i Isard-projektet, som har til formål at udveksle seismiske oplysninger mellem Spanien og Frankrig grænseoverskridende beskæftigelsesobservatorium.
Participants in the ISARD project that is harmonising the seismic data of Spain and France.
Observatoriet har tre mål: at indsamle komparative statistikker og undersøgelser, der er opgjort på begge sider af grænsen, at gøre brug af indikatorer, der kan opfylde lønmodtagernes behov, at stille alle de behandlede oplysninger til rådighed for de offentlige myndigheder.
This is the basis for setting up the crossborder observatory for employment, with three aims: to gather comparable sta-tistics and details of studies carried out on both sides of the border; to develop indicators able to meet the needs of workers; and to make all the data available to the public authorities.
Dette projekt har modtaget en fi nansie-ring på 247 750 EUR (hvoraf EFRU har bidraget med 93 000) og er både med hensyn til formål og indhold en god illustration af det initiativ, som Interreg IIIA Frankrig/Spanien har afholdt i flere år.
The project receives funding of EUR 247 750 (including EUR 93 000 from the ERDF) and, in terms of mission and content, is a particularly apposite example of the approach adopted by the Interreg IIIA France–Spain programme for many years already.
»Vi er gået fra et følelsesbetonet og ideologisk samarbejde til et effektivt og fordringsbaseret samarbejde«.
‘We have moved from an affective and ideological cooperation to effective and organised cooperation.’
Jean Lavie, fransk medarbejder ved »det grænseoverskridende observatorium for beskæftigelse«, har fundet en elegant måde at karakterisere selve essensen af dette Interreg-projekt på.
That is how Jean Lavie, French director of the crossborder observatory for employment, describes the essence of this Interreg project, implemented in the frontier regions of Aquitaine, the Basque Country, Navarre and Aragon by the Pirineos-Eje Atlántico-Huesca Inter-Regional Trade Union Council and eight French and Spanish partner trade union organisations.