natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Når en udgift afholdes over det almindelige budget, skal den normalebudgetprocedure under alle omstændigheder anvendes.
Whenever expenditure is charged to the general budget, the normalbudgetary procedure applies.
2.Reglen om bruttoopgørelse
2.The universality of the Community budget
Princippet om bruttoopgørelse har samme sigte som enhedsprincippet.Princippet fremgår ikke direkte af traktaterne, men af finansforordningen, i hvis artikel 4 det fastsættes:
The principle of universality is a corollary of the principle of unity. Itdoes not derive directly from the Treaties, but from the financial regulation, Article 4 of which states:
»[at] indtægter og udgifter opføres på budgettet og i regnskaberne medderes fulde beløb uden modregning«.
‘(...) all revenue and expenditure shall be entered in full in the budgetand in the accounts without any adjustment against each other.’
»De samlede indtægter modsvarer de samlede bevillinger til betalinger.«
‘Total revenue shall cover total appropriations for payments.’
Ifølge dette princip må budgetindtægter ikke øremærkes til bestemteudgifter (reglen om, at der ikke må ske øremærkning), og der må ikkeske modregning mellem indtægter og udgifter (reglen om, at der ikke må
According to this principle, budget revenue may not be assigned tospecific items of expenditure (non-assignment rule) and revenue andexpenditure may not be set off against each other (gross budget rule).Thus, revenue is pooled and used without distinction to finance allexpenditure.
DE GENERELLE PRINCIPPER FOR FÆLLESSKABETS BUDGET133 ske modregning).
THE GENERAL PRINCIPLES GOVERNING THE COMMUNITY BUDGET131
Dette princip styrker enhedsprincippet, idet det undgås, at den budgetmæssige godkendelse af en bestemt udgift på forhånd er bestemt afstørrelsen af en bestemt indtægt, hvilket ville begrænse rækkevidden afden budgetmæssige godkendelse og opdele budgettet i indbyrdesadskilte segmenter.
This principle supplements the unity principle by ensuring that budgetary authorisation for a given expenditure item does not depend on theamount of a given revenue item, which would restrict the scope of suchauthorisation and split the budget into watertight segments.
Reglen om, at der ikke må ske øremærkning, blev indført ved Rådetsafgørelse af 21. april 1970 om egne indtægter og opretholdt i de senereafgørelser.
The non-assignment rule was enshrined in the Council decision of 21April 1970 creating own resources and was confirmed by subsequentdecisions.
I artikel 6 i Rådets afgørelse af 29. september 2000 omordningen for egne indtægter fastsættes det således, at:
Article 6 of the Council decision of 29 September 2000 on thesystem of own resources states:
»[indtægterne] anvendes uden sondring til finansiering af alle udgifter,der er opført på budgettet«.
‘The revenue (...) shall be used without distinction to finance all expenditure entered in the budget.’
2.2.Undtagelser fra reglen om, at der ikke må skeøremærkning
2.2.Exceptions to the non-assignment rule
I artikel 4 fastsættes det således, at reglen om, at der ikke må skeøremærkning, fraviges i følgende tilfælde:
Article 4 makes an exception to the non-assignment rule in thefollowing cases:
—visse forskningsprogrammer, hvor finansieringsvilkår og fordelingsnøgler fastsættes ved rådsafgørelse; denne bestemmelse skyldes, atikke alle medlemsstater deltager i de pågældende programmer
—certain research programmes, the financing arrangements andfinancing scale for which are fixed by Council decision; the reasonfor this is because not all Member States take part in theprogrammes concerned;
—indtægter, der har et bestemt formål (indtægter fra fonde, tilskud, gaver og arv), og indtægter fra ydelser udført for tredjemands regning
—revenue earmarked for a specific purpose (such as income fromfoundations, subsidies, gifts and bequests) and revenue from workcarried out for third parties;
—bidrag til fællesskabsaktiviteter fra tredjelande og forskelligeorganer.
—contributions to Community activities from nonmember countriesor various bodies.
Sidstnævnte tilfælde vedrører navnlig EFTA-landenes deltagelse i finansieringen af visse fællesskabspolitikker, f.eks. forskningsprogrammer, som
The last case mainly concerns the contribution by the member countriesof the European Free Trade Association (EFTA) to the financing ofcertain Community policies, such as the research programmes in whichthey participate.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER de pågældende lande deltager i.
132EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
Disse landes bidrag, som beregnes efter en »proportionalitetsfaktor«,der svarer til forholdet mellem fællesskabslandenes og EFTA-landenes BNP, fordeles mellem de pågældende budgetposter.
Their contributions are calculated by applying a ’proportionality factor’based on the ratio between the GDP of the Member States of the Community and that of the EFTA member countries, and are allocatedto the budget items concerned.
Bidragene og deudgifter, som de anvendes til at finansiere, er kun anført i budgettet tilorientering.
These contributions and the expenditurethey finance are not included in the budget and only appear in it ’forinformation’.
Denne bestemmelse anvendes også på kandidatlandes deltagelse i vissefællesskabsprogrammer som led i førtiltrædelsesstrategierne. De tilsvarende bidrag bestemmes i hvert enkelt tilfælde af associeringsrådene ogfordeles på de relevante budgetposter.
The same rule also applies to participation by the applicant countries incertain Community programmes as part of the pre-accession strategies.The contributions are defined on a case-by-case basis in the associationcouncils and allocated to the budget headings concerned.
2.3.Undtagelser fra reglen om, at der ikke må skemodregning
2.3.Exceptions to the gross budget rule
I artikel 27 fastsættes følgende undtagelser fra reglen om ikke-modreg-ning:
Article 27 makes the following exceptions to the gross budget rule:
—Fra beløbet på fakturaer og opgørelser, for hvilke der i så tilfældeudstedes en betalingsanvisning på nettobeløbet, kan trækkes eventuelle bøder, værdien af gammelt materiel, der tages tilbage ved køb afnyt materiel af samme art, samt rabatter.
—deductions made from invoices or statements of costs, which arethen passed for payment of their net amount, of any penalties, of thevalue of old equipment taken in part-exchange upon purchase ofnew equipment of the same kind, and of commercial discounts;
—Fra prisen på varer og ydelser leveret til Fællesskabet kan trækkesafgifter, der refunderes af medlemsstaterne (f.eks. merværdiafgift).
—deductions from the price of goods and services supplied to the Community of taxes refunded by the Member States (such as valueadded tax);
—Fra udgifterne kan trækkes tilbagebetalinger fra tredjemænd, når Fællesskabet har betalt kreditorer tilgodehavender, som de pågældende tredjemænd skal bære en del af, samt udligninger af uretmæssigt udbetalte beløb.
—deductions from expenditure of repayments made by third partieswhere the Community has paid creditors on behalf of these thirdparties, or adjustments of amounts paid in error;
—Modregning af kurstab eller kursgevinster ved pengeoverførsler.
—adjustments in respect of losses and gains made on exchange rateswhen transferring funds;
—Genanvendelse af forskellige indtægter fra Fællesskabets ydelsermod vederlag (leverancer, tjenesteydelser og/eller arbejdsydelser, salgaf publikationer eller materiel og udstyr m.m.).
—reuse of revenue resulting from work done by the Communityagainst payment (proceeds from the supply of goods and services,the sale of publications or equipment and apparatus, etc.).
DE GENERELLE PRINCIPPER FOR FÆLLESSKABETS BUDGET135
THE GENERAL PRINCIPLES GOVERNING THE COMMUNITY BUDGET133
2.4.Medansvarsafgiften på landbrugsområdet (negative udgifter)
2.4.The special case of agricultural co-responsibility levies(negative expenditure)
Disse negative udgifter er omhandlet i den særlige lovgivning for landbrugssektoren og kan opdeles i fem kategorier:
This negative expenditure is provided for in the sectoral agriculturalregulations and divides up into five categories:
—beløb, der er inddrevet som følge af svig og uregelmæssigheder
—amounts recovered in cases of fraud or irregularity;
—korrektioner i forbindelse med udbetalte forskud
—corrections to advances;
—»fortjeneste« ved salg fra offentlige lagre
—‘profits’ on sales from public storage;
—tillægsafgiften på mælk
—the supplementary milk levy;
—finansielle konsekvenser af beslutningerne om regnskabsafslutning.
—the financial impact of clearance of accounts decisions.
Disse indtægter, der forventes at opstå ved gennemførelsen af landbrugslovgivningen, opføres på budgettet som negative udgifter. Den faktiskebogføring af indtægterne betragtes som afholdelse af negative udgifter.
The above revenue items expected from the application of the agriculturalregulations are entered in the budget as negative expenditure, since the revenue is booked to the accounts as if it were payment of negative expenditure.
I forslaget til omarbejdning af finansforordningen foreslås det atomdanne disse »negative udgifter« til øremærkede indtægter for på denmåde at skabe større klarhed i opstillingen af budgettet og regnskabetuden at mindske omfanget af de midler, der er til rådighed til udgifter pålandbrugsområdet.
In the proposal for recasting the financial regulation, ‘negative expenditure’ is changed to assigned revenue, so as to introduce greater transparency into the presentation of the budget and accounting, withoutdetracting from the spending capacity in agriculture.
2.5.Omkostningerne ved opkrævning af egne indtægter(negative indtægter)
2.5.The special case of the costs of collecting own resources(negative revenue)
En anden undtagelse fra princippet om ikkemodregning er de »negativeindtægter«, der opereres med i forbindelse med egne indtægter.
‘Negative revenue’, found in the own resources field, forms anotherexception to the gross budget principle.
Som betaling for at opkræve told- og landbrugsafgifterne fik medlemslandene indtil 1988 et beløb svarende til 10% af de inddrevne afgifter.Dette beløb blev bogført som udgift på budgettet.
Until 1988, Member States were reimbursed the costs incurred in thecollection of customs duties and agricultural levies amounting to 10%of the amount collected. This amount was entered in the accounts asbudgetary expenditure.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
134EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE by way of collection costs, 10% of the amounts paid’.
Denne transaktion opførespå Fællesskabets budget som en »negativ indtægt«.
This is enteredas ‘negative revenue’ in the Community budget.
Ved afgørelse 2000/597/EF, Euratom, der ændrer afgørelse 94/728/EF,Euratom, hæves denne opkrævningssats til 25% med virkning fra den1. januar 2001.
Decision 2000/597 amending Decision 94/728 increases the rate ofcollection costs to 25% with retrospective effect from 1 January 2001.
2.6.De konsekvenser, som undtagelserne fra reglen om ikkemodregning har for den flerårige udgiftsplanlægning
2.6.Impact of the exceptions to the gross budget rule on the multiannual expenditure framework
Det skal understreges, at ovennævnte undtagelser fra reglen om ikkemodregning har en virkning, der går i modsat retning af den begrænsning, som de finansielle overslag tilstræber, idet de gør det muligt påbudgettet at opføre udgiftsbeløb, der er mindre, end hvis der ikke sketeen modregning mellem udgifter og indtægter.
The above exceptions to the gross budget rule act counter to theconstraints imposed by the financial perspective, since they result in lessexpenditure being entered in the budget than would be the case if therewere no offsetting of revenue and expenditure.
I den interinstitutionelleaftale fra 1999 (punkt 10) fastsættes det i øvrigt, at de finansielle overslag ikke tager hensyn til budgetposter, der finansieres af øremærkedeindtægter. En eventuel ophævelse af modregningen mellem udgifter ogindtægter ville således føre til en skærpelse af de begrænsninger, som definansielle overslag indebærer.
The 1999 interinstitutional agreement (paragraph 10) provides that the financial perspectivedoes not take account of budget items financed by earmarked revenue.If the offsetting of revenue and expenditure were abolished, this wouldtherefore strengthen the constraints of the financial perspective.
For øvrigt sker der også i de finansielle overslag en modregning mellemindtægter og udgifter, nemlig i forbindelse med pensioner; i en fodnotetil tabellen i bilag I til den interinstitutionelle aftale, »Finansielle overslag for EU-15«, præciseres det nemlig, at »de beløb, der er medtagetunder lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternesvedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personaletsindbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1100 mio.EUR i 1999-priser for perioden 2000-2006«.
The financial perspective itself adjusts revenue and expenditure againsteach other in the pensions field; a footnote to the table ‘Financial Perspective (EU-15)’ in Annex I to the interinstitutional agreement states that ‘theexpenditure on pensions included under the ceilings for this heading is calculated net of staff contributions to the relevant scheme, within the limitof EUR 1 100 million at 1999 prices for the period 2000 to 2006.’
Princippet om etårighed indebærer, at budgettransaktioner knyttes til etbestemt regnskabsår, så det bliver muligt at kontrollere Kommissionensforvaltning af budgettet.
The principle of annuality requires budget operations to relate to aspecific financial year.
DE GENERELLE PRINCIPPER FOR FÆLLESSKABETS BUDGET137
This makes it easier to monitor the activities ofthe Community executive.
—Overslag:»Alle [...] indtægter og udgifter [...] skal anslås for hvertregnskabsår.« (EFtraktatens artikel 268, stk. 1, og finansforordningens artikel 1, stk. 1).
—As regards estimates: ‘All items of revenue and expenditure (...) shallbe included in estimates to be drawn up for each financial year’ (firstparagraph of Article 268 of the EC Treaty and Article 1(1) of thefinancial regulation).
—Budgettets gennemførelse:»De i budgettet anførte udgifter bevilgesfor ét regnskabsår ad gangen […]« (EFtraktatens artikel 271, stk. 1,og finansforordningens artikel 1, stk. 2).
—As regards implementation: ‘The expenditure shown in the budgetshall be authorised for one financial year (...)’ (first paragraph of Article 271 of the EC Treaty and Article 1(2) of the financial regulation).
—Regnskabsårets sammenfald med kalenderåret:»Regnskabsåretløber fra den 1. januar til den 31. december.« (EFtraktatens artikel272, stk. 1, og finansforordningens artikel 6, stk. 1).
—As regards the financial year coinciding with the calendar year: ‘Thefinancial year shall run from 1 January to 31 December’ (Article272(1) of the EC Treaty and the first paragraph of Article 6 of thefinancial regulation).
3.1.Etårighed og opdelte bevillinger
3.1.Annuality and differentiated appropriations
Fællesskabsbudgettet skal, som alle andre offentlige budgetter, overholde princippet om etårighed, men samtidig gøre det muligt at forvalteflerårige foranstaltninger, hvilket kræver, at der over fællesskabsbudgettet skal kunne indgås forpligtelser for en periode, der er længere enddet regnskabsår, hvori den pågældende forpligtelse indgås.
The Community budget, like any public authority budget, has to reconcile the principle of annuality with the need to engage in multiannualoperations, which means that commitments have to be entered for alonger period than the financial year in which the commitment is made.
1)Opdelte bevillinger
1)Differentiated appropriations
Løsningen på dette problem har været at indføre opdelte bevillinger, derbestår af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB).
The answer to this twin requirement is provided by the entry of differentiated appropriations, which consist of commitment appropriationsand payment appropriations.
Dennesondring, der allerede findes i Euratom-traktatens artikel 176, stk. 1,blev almindeligt udbredt med finansforordningen (artikel 1, stk. 4).
This distinction goes back to Article176(1) of the Euratom Treaty and was given widespread application by Article 1(4) of the financial regulation.
—Forpligtelsesbevillingerneskal dække alle omkostninger, derforventes i det pågældende regnskabsår i forbindelse med de retligeforpligtelser, der er indgået vedrørende foranstaltninger, somgennemføres over flere regnskabsår.
—Commitment appropriationscover the total cost in the financialyear of the legal obligations entered into in respect of operations tobe carried out over a period of more than one financial year.
—Betalingsbevillingerneskal, op til det på budgettet anførte beløb,anvendes til at dække udgifterne til indfrielse af de forpligtelser, derer indgået i det løbende eller tidligere regnskabsår.
—Payment appropriationscover the expenditure incurred, up to theamount entered in the budget, in meeting the commitments enteredinto during the financial year and/or in previous financial years.
Det skal understreges, at eksistensen af opdelte bevillinger på ingenmåde betegner en afvigelse fra princippet om etårighed.
It must be stressed that the existence of differentiated appropriations doesnot constitute an exception to the principle of annuality.
Forpligtelsesbevillinger godkendes som sådanne for ét år under den årlige budgetbehandling.
Commitment appropriations as such are authorised for one year under the annual budgetary procedure.
Det er kun gennemførelsen — betalingen — af de foranstaltninger, hvortil den er afsat, der kan strække sig over flere regnskabsår,og betalingsbevillingerne skal hvert år godkendes under budgetbehandlingen.
It is simply the payments for the operations covered bythese commitments which may extend over a number of financial years,the payment appropriations themselves being the subject of budget authorisation each year.
Den årlige godkendelse af henholdsvis forpligtelsesbevillinger ogbetalingsbevillinger er et særligt træk ved fællesskabsbudgettet.
This dual annual authorisation of commitment andpayment appropriations is a particularity of the Community budget.
2)Forskydningen mellem »forpligtelsesbevillinger« og »betalingsbevillinger« (uindfriede forpligtelser)
2)The gap between ‘commitment appropriations’ and‘payment appropriations’ (concept of ‘commitmentsoutstanding’)
Indførelsen af opdelte bevillinger har logisk nok givet anledning til, atder er opstået en vis »forskydning« mellem indgåede forpligtelser ogforetagne betalinger. Der er tale om en tidsforskydning mellem detøjeblik, hvor forpligtelserne indgås, og det øjeblik, hvor de pågældendebeløb udbetales.
The introduction of the concept of differentiated appropriations automatically led to a ‘gap’ between commitments entered into andpayments made: this gap represents the time lag between when thecommitments are entered into and when the corresponding paymentsare made.
Summen af indgåede forpligtelser, der endnu ikke erbetalt, kaldes »uindfriede forpligtelser«.
The sum of appropriations committed but not yet paid iscalled ‘commitments outstanding’ (often referred to by the Frenchacronym RAL).
De uindfriede forpligtelser ertaget til i omfang i løbet af de seneste årtier, hvilket skyldes udviklingenaf Fællesskabets politikker og af de flerårige foranstaltninger, dergennemføres i medfør af disse politikker.
Outstanding commitments have continued to grow inrecent decades as a result of the development of Community policiesand the multiannual operations carried out to implement them.
Dette fænomen er i øvrigt blevet forstærket af, at det undertiden harværet vanskeligt at få afviklet forpligtelserne.
The phenomenon has been made more acute by the difficulties whichare sometimes encountered in clearing commitments.
Hvis indgåelsen afkontrakter mellem Fællesskabet og modtagerne af Fællesskabets bistandforsinkes, hvilket ofte sker i forbindelse med Fællesskabets eksterneforanstaltninger, eller hvis gennemførelsen af en sådan kontrakt ellerudbetalingen af saldoen af Fællesskabets bistand (f.eks. i tilfælde aftvist) forsinkes, medfører dette en forlængelse af den tidsmæssigeforskydning mellem forpligtelser og betalinger og dermed en forøgelse af
Any delay in theconclusion of contracts between the Community and the recipients of Community funding, such as is often found in the area of the Community’s external activities, or in the implementation of such contracts orthe payment of the balance of Community funding (where it iscontested, for example) has the effect of widening the time lag betweencommitments and payments, and thus increasing the amount of commitments outstanding.
DE GENERELLE PRINCIPPER FOR FÆLLESSKABETS BUDGET139 omfanget af de uindfriede forpligtelser.
THE GENERAL PRINCIPLES GOVERNING THE COMMUNITY BUDGET137
Væksten i de uindfriede bevillinger er foruroligende, da den indebæreren voksende fordring på fællesskabsbudgettet og dermed på mellemlangsigt et pres på betalingsbevillingerne svarende til disse forpligtelser.Budgetmyndigheden såvel som Kommissionen, der jo er ansvarlig forbudgetgennemførelsen, har derfor gradvis udviklet foranstaltninger ogredskaber, der skal kontrollere denne vækst.
The growth in outstanding commitments is worrying since it representsa growing liability for the Community budget and thus a medium-termconstraint on the payment appropriations needed to honour this debt.The budgetary authority and the Commission, which is responsible forimplementing the budget, are therefore gradually developing measuresand tools to control this growth.
Den interinstitutionelle aftale og Rådets afgørelse 2000/597/EF,Euratom om egne indtægter fastlægger regler, der styrer udviklingen iforpligtelsesbevillingerne, og som sikrer fastholdelsen af et ganskebestemt forhold mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger,så sidstnævnte bevillinger ikke overstiger en bestemt procentdel afmedlemsstaternes samlede BNI.
The interinstitutional agreement and the Council decision on own resources (2000/597) require commitment appropriations entered in thebudget to follow an orderly progression, and a strict relationship betweencommitment and payment appropriations to be maintained so that theydo not exceed a certain percentage of the total GNP of the Member States.
Desuden har de successive ændringer af finansforordningen taget sigtepå at få fastlagt klare regler for tidsfristerne for gennemførelse afflerårige foranstaltninger:
Likewise, successive revisions of the financial regulation lay down strictrules on deadlines for implementing multiannual projects.
—Der er i finansforordningens artikel 1 indføjet et stk. 7, hvori detbestemmes, at der for retlige forpligtelser indgået i forbindelse medflerårige foranstaltninger skal fastsættes en frist for gennemførelsen,som udtrykkeligt skal meddeles beløbsmodtageren ved tildelingen afstøtten.
—A new paragraph 7 was added to Article 1 of the financial regulation stipulating that the legal commitments entered into for multiannual measures must contain a time limit for implementation whichmust be specified to the recipient when the aid is granted.
—Samme tankegang er baggrunden for, at opdelte bevillinger, somhenstår uudnyttede ved regnskabsårets udgang, nu som hovedregelbortfalder (artikel 7, stk. 2, i finansforordningen).
—Similarly, differentiated appropriations not used at the end of the financial year will now, as a rule, lapse (Article 7(2) of the financial regulation).
—For at tilskynde til en effektiv bevillingsanvendelse fastsættes ifinansforordningens artikel 7, stk. 6, reglen om »frigørelse af bevillinger, der ikke er udnyttet i et givet regnskabsår i forbindelse medflerårige foranstaltninger«. Sådanne »frigjorte« bevillinger bortfalder, undtagen i de ekstraordinære tilfælde, hvor forpligtelsesbevillingen genopføres (ved beslutning truffet af Kommissionen inden
—Lastly, to penalise the inadequate monitoring of the utilisation ofappropriations, Article 7(6) of the financial regulation introducesthe idea of the decommitment of appropriations not used in aspecific financial year as part of a multiannual operation; this meansthat the appropriations are cancelled unless the Commission decidesby 15 February of year n+1 that by way of exception the commitment appropriation may be made available again when it is essentialfor carrying out the programme originally planned.