natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F.eks. er beslutninger omlån til mindre virksomheder eller prioritetslån til privatpersoner, som er baseret på ellerinflueret af låntagerens reelle eller formodede race eller etniske oprindelse, ikke blot imodstrid med de grundlæggende menneskerettighedsprincipper, men i praksis ogsåstærkt ødelæggende for evnen hos store grupper i samfundet til at forsørge sig selv ogandre.
Decisions on loans to small companies, forexample, or on mortgages to individuals which are based on or influenced by thereal or presumed racial or ethnic origin of the applicant are not only contrary tothe basic principles of human rights but are in practice extremely damaging to theability of large sections of society to provide for themselves and for others.
Lige muligheder for mænd og kvinder inden for beskæftigelse er ikke kun et spørgsmålom social retfærdighed; det er en økonomisk nødvendighed.
Equal opportunities for women and men in employment is not just a matter of socialjustice, it is an economic necessity.
Lige løn, behørig anerkendelse af kvindernes kvalifikationer og færdigheder samt politikker, der sætterarbejdstagerne i stand til at kombinere arbejde og familieliv: Alle disse faktorer bidragertil at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet og at gøre økonomien mere produktiv.
Equal pay, proper recognition of women’s skillsand abilities, and policies that enable employees to combine work and family life: allhelp draw more women onto the labour market and give the economy a productiveboost.
Denstigende økonomiske aktivitet blandt kvinder har været en væsentlig faktor i forbindelsemed Europas økonomiske vækst.
The increasing economic activity rate among women has been a significantfactor in Europe’s economic growth.
For EU som helhed anslås det, at næsten en femtedelaf den årlige vækst på 2,3 % i BNP kan tilskrives kvindernes øgede deltagelse på arbejdsmarkedet.
For the EU as a whole, it is estimated thatalmost a fifth of the annual GDP growth of 2.3 % can be explained by women’sincreased labour-force participation.
I Lissabon pegede man på en række ambitiøse nye mål, herunder en forøgelse af kvindernes erhvervsfrekvens i EU fra 53% i dag til hidtil usete 60% i 2010. Dette ervæsentligt, hvis EU skal øge sin samlede erhvervsfrekvens til 70%.
Lisbon identified ambitious new targets, including a rise in the female employmentrate in the EU from 53 % today to an unprecedented 60 % by 2010.
I absolutte tal betyderdet, at man skal have yderligere 10 millioner kvinder ud på arbejdsmarkedet (i afsnit 7,punkt 1) findes der flere oplysninger om ligestilling mellem kønnene).
In absolute terms, it meansdrawing an additional 10 million women onto the labour market (see Section 7(1)for more details on gender equality).
10 millioner kvinder mere skal ud påarbejdsmarkedet,hvis EU skal nå sinmålsætning om en erhvervsfrekvenspå 70 %.
10 million more women will need to jointhe labour force if the EU is to achieveits 70% employment rate.
Uligheder mellem mænd og kvinder inden for beskæftigelse
Gender inequalities in employment
Kvindernes erhvervsfrekvens i EU ligger stadig 18,2 procentpoint under mændenes.
The employment rate for women in the EU is still 18.2 percentage pointsbelow the male rate.
Arbejdsløsheden blandt kvinder er i gennemsnit 3 procentpoint højere endblandt mændene.
Unemployment among women is on average 3 percentage points higher thanamong men.
Den kønsbestemte lønforskel er til fordel for mændene — forskellen er stadigpå 20 % og næsten 25 % i den private sektor i visse lande.
The gender pay gap disadvantages women – it is still 20% and nearly 25% inthe private sector of some countries.
Arbejdsmarkedet er kønssegregeret med kvinderne koncentreret i visse erhverv
The labour market is segregated by gender,with women concentrated in cer-
Når kvinder har arbejde,tjener de mindre end mænd og udgør 77 % af lavindkomstarbejdstagerne.
Employed women earn less than men,accounting for 77 % of low-incomeemployees.
beskæftigelsesrapport for 2000,punkt3.4.2.
(6) For statistics,see ‘Joint employmentreport 2000’,point 3.4.2.
Mobilitet og nye europæiske arbejdsmarkeder
Mobility and new European labour markets
1) Generelt
1) General
Et tilgængeligt arbejdsmarked er et mere dynamisk arbejdsmarked.
An accessible jobs market is a more dynamic one.
Men et sundtarbejdsmarked skal også være fleksibelt, og arbejdstagerne skal kunne flytte for at søgenye jobmuligheder, hvor og når de opstår.
But a healthy jobs market alsohas to be a responsive one, in which workers can move to take up new jobopportunities where and when they arise.
EU-borgernes mobilitet på tværs af medlemsstaternes grænser er på nuværende tidspunkt på et meget lavt plan — ca. 1,5 millionmennesker, hvilket er mindre end 0,4 %.
Mobility of EU nationals across Member State borders is currently low, at about 1.5 million people — less than 0.4 %.
De amerikanske data tjener ikke til direktesammenligning, men man anerkender generelt, at mobiliteten er højere på den andenside af Atlanten.
USdata are not directly comparable, but mobility is generally recognised to be higheracross the Atlantic.
Det betyder, at Europas udbud af arbejdskraft ikke udnyttes fuldt ud pået tidspunkt, hvor man i visse undersøgelser vurderer, at man i IT-branchen mangler tætpå 1 million arbejdstagere.
This means that Europe’s jobs pool is not being fully tapped ata time when some studies estimate an IT skills gap of close to 1 million.
Mobilitetens karakter i EU har ændret sig i de seneste år.
The nature of mobility in the EU has changed over the last few years.
Den finder generelt sted mellem byområder og er påvirket af forskellige branchers geografiske koncentration.Mobiliteten er navnlig bemærkelsesværdig i de ekspanderende højteknologiske sektorer.Mobile arbejdstagere er unge — de fleste under 30 med den højeste koncentration igruppen på 21-25 år — og de er generelt højt kvalificerede.
It generallytakes place between urban centres, influenced by the geographical clustering ofdifferent industries. Mobility is particularly notable in expanding, hi-tech sectors.Mobile workers are young — mostly under 30, with the highest concentration inthe 21–25 age group — and are generally highly skilled.
Der er en stigende tendensi retning af tre typer migration: midlertidig migration — man flytter til en anden medlemsstat i nogle få år for så at flytte til et tredje land eller at flytte hjem, pendling på tværsaf grænserne — dette fænomen forekommer oftere og oftere (ca. 600 000 europæiskeborgere hvert år) og en øget mobilitet, som er resultat af multinationale virksomhederspaneuropæiske ledelse af de menneskelige ressourcer.
There is an increasingtendency towards three types of migration: temporary migration — moving toanother Member State for a few years and then moving on or back; cross-bordercommuting in frontier zones — this is increasing (about 600 000 European citizensa year); and increasing mobility resulting from pan-European management of humanresources by multinational enterprises.
Med disse ændrede mobilitetsmønstre, mere globale virksomheders krav og erkendtmangel på visse kvalifikationer er der ved at dukke nye former for europæiske arbejdsmarkeder op, men de står stadig over for alvorlige hindringer.
With these changing patterns of mobility, the demands of more global businessesand recognisable shortages of certain skills, new forms of European labour marketsare emerging, but they still face serious barriers.
Man er ved at udvikle enstrategi i to trin for at fjerne disse hindringer senest i 2005 (7).
A two-stage strategy is beingdeveloped to remove such barriers by 2005 (7).
Hvis mobilitet skal væreen reel mulighed for alle, bør borgerne have ret til at bruge deres kvalifikationer, hvorder er behov for dem, og det bør være lettere for virksomhederne at rekruttere fra detoverordnede udbud af arbejdskraft i Europa.
If mobility is to become a realopportunity for everyone, citizens should be entitled to use their skills whereverthey are needed, and companies should find it simpler to recruit from the wider European labour pool.
Første fase i strategien for etablering af denye europæiske arbejdsmarkeder drejer sig derfor om at mindske uoverensstemmelsenmellem arbejdstagernes kvalifikationer, og de kvalifikationer, der efterspørges påarbejdsmarkedet, at fjerne hindringerne for mobiliteten og forbedre oplysningen.
The first stage in the strategy to build the new Europeanlabour markets therefore focuses on tackling the skills gaps, removing barriers tomobility and improving information.
Strategien betyder også, at borgerne skal have adgang til fuldstændige og pålidelige oplysninger om ledige stillinger, mobilitet og uddannelsesmuligheder i hele Europa.
The strategy also means citizens need access to full and reliable information on jobvacancies, mobility and learning opportunities throughout Europe.
Detkræver, at arbejdsmarkedets parter og medlemsstaterne samarbejder om en omfattende oplysningskampagne, i forbindelse med hvilken man fuldt ud udnytter eksisterendeinstrumenter som f.eks.
This will requirea comprehensive information campaign, in cooperation with the social partners and Member States, making full use of existing instruments such as the Eures (Europeanemployment services) network.
(7) Yderligere oplysninger kan findes påfølgende websted:http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl & esf/news_en.htmog ttp://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/key_en.htm
(7) For further information see the web sites: http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl & esf/news_en.htm and http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/key_en.htm
Taskforcen trækker på ekspertisen hos europæiske erhvervsledere, de største eksperter på arbejdsmarkeds- og uddannelsesområdet samt arbejdsmarkedets parter.
The task force draws on expertise from European business leaders, top labourmarket and education experts, and the social partners.
Den skalaflægge rapport til Kommissionen senest i december 2001.
It is due to report back tothe Commission by December 2001.
Kommissionen forelægger såi foråret 2002 Rådet en handlingsplan med forslag om en række yderligere politiske initiativer og henstillinger, som skal sikre, at de nye europæiske arbejdsmarkeder senest i2005 er åbne for alle, og at alle har adgang hertil.
The Commission will then put forward anaction plan to the Council in spring 2002, proposing a set of further policy initiativesand recommendations to ensure that by 2005, the new European labour marketsare open to all, with access for all.
2) Overførsel af pensioner
2) Transferability of pensions
I konklusionerne fra Stockholm understregede man betydningen af Kommissionensarbejde vedrørende nye forslag om overførsel af erhvervstilknyttede pensioner, som hartil formål at supplere direktiv 98/49/EF om forbedring af mobiliteten.
The Stockholm conclusions stressed the importance of the Commission’s work onnew proposals on the portability of occupational pensions, designed to supplement Directive 98/49/EEC on improving mobility.
Man forelægger etnyt forslag inden udgangen af 2002.
A new proposal will be presented bythe end of 2001.
I 2002 forelægger Kommissionen en meddelelse omforbedring af arbejdstagernes fri bevægelighed i den offentlige sektor.
In 2002 the Commission will present a communication onimproving free movement of workers in the public sector.
Kommissionenforelagde Rådet forslag om modernisering af de lovgivningsmæssige rammer for fribevægelighed i 1998, og i Stockholm opfordrede man Rådet til at undersøge Kommissionens forslag om forenkling af den sociale sikring af vandrende arbejdstageremed henblik på at bidrage til at sikre deres sociale beskyttelse.
Proposals to modernisethe legal framework for free movement were presented by the Commission to the Council in 1998 and Stockholm invited the Council to examine the Commission’sproposal on simplifying the coordination of social security for migrant workers inorder to help ensure their social protection.
Job i informationssamfundet
Jobs in the information society
1) Indledning
1) Introduction
I løbet af de sidste fem år har jobskabelsen i de vigtigste sektorer i informationssamfundet, navnlig inden for de vidensintensive tjenesteydelser, været dobbelt så stor som deteuropæiske gennemsnit (figur 1). De beskæftigelsesmuligheder, som indirekte skabes afinformations- og kommunikationsteknologien (IKT), spredes til resten af økonomien,fordelt over en række sektorer, erhverv og kvalifikationsniveauer.
Over the last five years, job growth in key information society sectors, particularlyin knowledge-intensive services, has been about twice the European average (Chart 1).The spillover of employment opportunities due to ICT is spread over the economy,across a range of sectors, occupations and skill levels.
En undersøgelse, somer blevet gennemført for nylig, viser, at næsten halvdelen af de europæiske arbejdstagere (45 %) og ca. 75 % af funktionærerne på nuværende tidspunkt bruger en computer iforbindelse med deres arbejde (figur 2).
A recent survey indicates thatalmost half of European workers (45 %) and about three quarters of white-collarworkers are currently using a computer for their work (Chart 2).
I de kommende år bliver IT-kvalifikationer ennødvendighed i forbindelse med sikringen af beskæftigelsesevnen og tilpasningsevnen.
Over the nextfew years, digital skills will be a must in ensuring employability and adaptability.
Den voksende kvalifikationskløft er dog en hindring for at udnytte potentialet blandtbåde eksperterne og brugerne.
However, the increasing skills gap is a barrier to seizing this potential, both amongstexperts and users.
I henhold til en undersøgelse, som blev gennemført ibranchen for nylig, forventes den nuværende mangel på 1,2 mio. IKT-eksperter at voksetil 1,7 mio. i 2003, hvis ikke der meget snart gribes ind.
According to a recent industry study, the current shortage of 1.2million ICT experts is expected to grow to 1.7 million by 2003 unless urgent actionis taken.
Hvis manglen på eksperter i ehandel lægges til, udgør tallet måske så meget som 3,7 mio. Faktisk ventes den størstevækst inden for ehandel og dermed forbundne teknologier (figur 3).
If ebusiness experts are added, this gap may even amount to 3.7 million.In fact, the strongest increase is expected in ebusiness and related technologies(Chart 3).
Hvad angår grundlæggende færdigheder, er indsatsen inden for uddannelse stadig på et skuffende lavtniveau på trods af den vidt udbredte brug af computere i erhvervsmæssig sammenhæng.Faktisk har kun ca. 16 % af arbejdstagerne modtaget IKT-uddannelse, som er betalt afderes arbejdsgiver (figur 4).
As for basic skills, training efforts are still disappointingly low, despite thehigh level of usage of computers for work. In fact, only about 16 % of workers havereceived ICT training paid by their employers (Chart 4).
Denne beskæftigelsesmæssige udfordring er et centralt element i EU’s politiske svar påden videnbaserede økonomi, som blev introduceret på topmødet i Lissabon.
This employment challenge is at the core of the European Union’s policy responseto the knowledgebased economy launched at the Lisbon Summit.
Den bygger hovedsageligt på de anbefalinger, som er beskrevet i en meddelelse med titlen»Strategier for job i informationssamfundet«, som Kommissionen offentliggjorde i 2000.Siden da er tilpasning til informationssamfundet blevet fremhævet som en betydningsfuldmålsætning i alle den europæiske beskæftigelsesstrategis retningslinjer.
It largely buildson recommendations set out in a communication entitled ‘Strategies for jobs in theinformation society’ issued by the Commission in 2000. Since then, adapting to theinformation society has been reinforced as a major objective throughout theguidelines of the European employment strategy.
Job og IT-kvalifi-kationer er også prioriteret meget højt i handlingsplanen eEurope, som er EU’s køreplanfor tilvejebringelse af »et informationssamfund for alle« senest i 2002.
Jobs and digital skills are also a highpriority in the e-Europe action plan, the EU’s road map to an ‘information societyfor all’ by 2002.
2) Hovedtemaerne
2) The key issues
Størst fokus er der på de unge.
The top concern is the young.
EU’s ledere har forpligtet sig til at give alle skoleradgang til Internet og multimedieressourcer inden udgangen af 2001 og at uddanne alle lærerne i brugen heraf senest i 2002.
EU leaders have committed themselves to provide all schools with access to Internet and multimedia resources by the endof 2001, and to train all teachers in their use by 2002.
Kommissionen støtter det nationalearbejde gennem eLearning-initiativet, som drejer sig om IKT-udstyr i skolerne,integration af nye teknologier på alle uddannelsesniveauer samt forbedring af multimedietjenesterne, indholdet og vidensnetværkene.
The Commission is supporting national efforts by an ‘e-Learning’ initiative, which focuses on ICTequipment in schools, the integration of new technologies into all levels ofeducation, improving multimedia services, content and knowledge networks.
For at løse problemet vedrørende den enorme kvalifikationskløft på ekspertplaner der behov for at øge antallet af IKT-uddannelsespladser og -kurser i betragtelig grad senest i 2002.
To close the dramatic skills gap at expert level, there is a need to significantly increase ICT training places and courses by 2002.
Der skal være større overensstemmelse mellemlæseplanernes indhold og branchens behov, og de muligheder, der er forbundetmed omskolingskurser, skal udnyttes bedre.
Curricula should matchindustry requirements and the potential of conversion courses needs to bebetter exploited.
Det er ligeledes af stor betydning atfremme kvindernes interesse for job inden for IKT, da de stadig er stærkt underrepræsenterede i disse job. Alle disse opgaver lettes af det arbejde, som udføres itaskforcen på højt niveau, og som er beskrevet i afsnittet ovenfor.
Promoting the attractiveness of ICT professions for womenis likewise essential, as they are still strongly under-represented in these jobs.All of these tasks will be facilitated by the work of the high-level task forceoutlined in the previous section.
Udfordringen er dog endnu større: Da kendskab til IT er af afgørende betydningfor hele arbejdsstyrkens beskæftigelses- og tilpasningsevne, skal dette være et afde væsentligste formål med livslang uddannelse.
However, the challenge is wider: as digital literacy is essential for the employability and adaptability of the entire workforce, it must be a primary objectiveof lifelong learning.
I retningslinjerne for beskæftigelsen i 2001 opfordres arbejdsmarkedets parter til at gøre det nødvendige for atgive alle arbejdstagere mulighed for at kunne klare sig i informationssamfundetsenest i 2003.
The 2001 employment guidelines call on social partners todo what is needed to give every worker the chance to achieve informationsociety literacy by 2003.
Et europæisk bevis for grundlæggende IT-færdigheder skal stimulere tilgangen til certificerede uddannelsesforløb og anerkendelse heraf i hele Europa.
A European diploma in basic digital skills should stimulate uptake of certified training and its recognition across Europe.
For at opfylde det mål fremmer de fleste medlemsstater pc-kørekortet(ECDL, European Computer Driving Licence).
To meetthis objective, most Member States are promoting the European computerdriving licence (ECDL).
Produktivitetsstigninger i den videnbaserede økonomi afhænger hovedsageligt af,at man skaber flere job, som kræver et højere kvalifikationsniveau, og at manudnytter den større fleksibilitet, som nye teknologier giver.
Productivity gains in the knowledgebased economy largely depend on shifting work organisation to the higher level of skills and to the greater flexibilityafforded by new technologies.
For at man kan udnytte disse muligheder, er der behov for passende overordnede betingelser.
To seize this potential, appropriate overarching conditions are needed.
Enforøgelse af mulighederne for distancearbejde er en særligt lovende metode (figur5, se også afsnit 6), og af den grund er Kommissionen begyndt at høre arbejdsmarkedets parter med henblik på at fastlægge rammerne for distancearbejde påeuropæisk plan.
Increasing the opportunities for telework is aparticularly promising avenue (Chart 5, see also Section 6) and, because ofthis, the Commission has started consulting social partners with a view toestablishing a framework on telework at European level.
Pånuværende tidspunkt er der stadig mange forskelle med hensyn til adgangen til IT— mellem medlemsstaterne og mellem kønnene, de forskellige alders- og indtægtsgrupper samt mellem personer med forskellig erhvervsmæssig oguddannelsesmæssig baggrund (figur 6.
Atpresent, there is still a multiple access gap — across Member States, andacross gender, age, income, employment and educational levels (Chart 6).
Som følge heraf opfordres dårligt stilledegrupper til at udnytte informationssamfundet på en måde, som dækker deres specifikke behov (f.eks. gennem oplysningsaktiviteter, uddannelsesmuligheder,offentlig internetadgang og målrettede online-tjenester).
Asa result, disadvantaged groups are being encouraged to take advantage of theinformation society in a way that meets their specific needs (e.g. by raisingawareness, providing training, public Internet access and targeted online services).
Forebyggelse af et digitaltskel er nu en væsentlig målsætning i EU’s nye strategi for social inddragelse (seafsnit 8).
Preventing a digital divide is now a major objective of the EU’s newsocial inclusion strategy (see Section 8).
Vækstrate i alle sektorer Vækstrate inden for vidensintensive ydelser
Growth rate all sectors Growth rate knoledge intens services
) Informationssamfundssektorerne omfatter fremstilling af IT,højteknologiske sektorer,vidensintensive tjenesteydelser (f.eks. kommunikationsjenesteydelser, software, forretningstjenester, finansiering, samfund, sociale og personlige tjenesteydelser).
* IS sector includes manufacturing high-tech sectors,knoledge intensive services (eg.communication ser-vices,software,business services,financing,community,social and personal services)
Kilde:Europa-Kommissionen på grundag af tal fra Eurostat.
Source:European Commission,based on Eurtostat figur.
Brug af computer på arbejdet (% af arbejdsstyrken/medlemsstat)
Use of computer for work (% of working population/Member state)
Brug af pc og internetudbredelse fordelt på beskæftigelse (%)
Use of PC and Internet penetration by occupation (%)
Selvstændige
Selfemployed
Ufaglærte arbejdere
Other whitecollar workers
Eksperter inden for IKT og ehandel i Vesteuropa:udbud og mangel
ICT and eBusiness experts in western Europe:demand and shortage
Efterspørgsel inden for IKT og ehandel Efterspørgsel efter IKTMangel inden for IKT og ehandel
ICT shortage ICT + eB shortage ICT Demand
Mangel inden for IKT
ICT + eB demand
Kilde:European Info Tech Observatory.
Source European Info Tech Observatory
Edbundervisning (% af den europæiske arbejdsstyrke)
Computer training (% of European working population)
Har på et tidspunkt modtaget edbundervisning
14,7 paid by theemployer at thework place ever hadcomputer training during working hours
Forventninger hos folk,som ikke har prøvet distancearbejde Distancearbejderes erfaringer
Effects of telework on personal life:experiences and expectations effects reported by people teleworking effects expected by people who have not experienced telework
Distancearbejdere fordelt på køn og beskæftigelse (gennemsnit i EU)
Teleworkers by gender and category of occupation (EU average) as % of total workers in the categoryas % of computer users for work by category
Ufaglærte arbejdere
Manual workers
Andre funktionærer
Other whitecollars
Aldersforskelle Udbredelse af Internettet (i % af EU’s gns.aldersgruppe)
Income Gap internet penetration (% EU average per age group)
Indtægtsforskelle Udbredelse af Internettet (i % af EU’s gns.indtægtsgruppe)
Income Gap internet penetration (% EU average per income group)
Fremskridt med hensyn til den sociale dialog og tilrettelæggelsen af arbejdet
Moving forward on social dialogue and working arrangements