natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med hensyn til udvikling af landdistrikter var udarbejdelsen af planerne ved udgangen af 1999 kun lige begyndt.
The vast bulk of the Objective 1 plans reached the Commission before 31 December 1999.
De foranstaltninger vedrørende udvikling af landdistrikter, der skal indgå i mål nr. 1- og nr. 2-programmerne, fastlægges i de forberedende planer.
Only the draft SPDs for three French overseas departments (Guadeloupe, Martinique and French Guiana) were received after that date (10 January 2000).
For visse geografiske enheder, hvis mål nr. 2områder ikke dækker hele området, kan foranstaltningerne til fremme af udviklingen af landdistrikter dog indgå i et større projekt, der også omfatter områder uden for, målene.
Most of the plans were considered acceptable by the Commission and negotiations with the Member States could begin quite quickly with some programmes being adopted by the Commission in the first quarter of 2000 (the two SPDs for Finland and the SPD for Austria).
Disse planer, der kaldes «planer for udvikling af landdistrikter», udarbejdes således på det geografiske niveau, der findes mest hensigtsmæssigt.
In the case of Objective 2, the lists of eligible areas were drawn up later than in the case of Objective 1 because of the more complex nature of the criteria to be taken into account.
De foranstaltninger med henblik på udvikling af landdistrikter, der skal gennemføres i ét og samme område, skal så vidt muligt indarbejdes i en enhedsplan.
That is why the Commission received no plans by 31 December.
Disse planer, der udarbejdes på grundlag af en forhåndsevaluering foretaget af de af medlemsstaterne udpegede myndigheder, skulle forelægges Kommissionen senest den 3. januar 2000 efter høring af de kompetente regionale og lokale myndigheder og organisationer.
All the plans for Objective 2 were received between January and April 2000.
Alle interventioner til fremme af udviklingen af landdistrikter skal omfatte agromiljøforanstaltninger.
For the programming of appropriations under the human resources programmes (Objective 3), all the plans were submitted to the Commission before the end of 1999 and negotiations with the Member States had already begun on most of them.
UDDYBNING AF DE PRIORITEREDE SAMHØRIGHEDSTEMAER skal integreres yderligere
In the case of rural development, only the first stage in the preparation of the plans had been reached at the end of 1999.
Ved Amsterdam-traktatens ikrafttræden har den europæiske beskæftigelsestrategi fået tilført en ny dynamik.
However, in the case of certain areas not totally eligible under Objective 2, the rural development measures may form part of a larger project including areas not eligible under the Objectives.
I 1999 blev Luxembourg-processen yderligere konsolideret, og en hel årscyklus blev afsluttet i overensstemmelse med traktatens artikel 128.
As far as possible, the rural development measures applicable in an area must be incorporated in a single plan.
Gennemgangen af de nationale handlingsplaner har ført til de første henstillinger til medlemsstaterne om, hvorledes disse skal opfylde deres forpligtelser med hensyn til beskæftigelsesstrategiens fælles mål.
These plans, drawn up on the basis of an exante evaluation by the authorities designated by the Member State, were to be submitted to the Commission no later than 3 January 2000, following consultations with the relevant regional authorities and organisations.
I den fælles beskæftigelsesrapport for 1999 gennemgås beskæftigelsessituationen i Europa, som fortsat er præget af en lav erhvervsfrekvens (61%), ringe deltagelse af kvinder og ældre i arbejdslivet samt en vedvarende høj langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed.
The Joint Employment Report for 1999 analyses the employment situation in Europe, which remains characterised by a low employment rate of 61%, low participation by women and older people in the labour market and persistent high rates of longterm and youth unemployment.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi er blevet den accepterede ramme for den reform, hvormed disse problemer søges løst, og som omfatter bl.a. arbejdsmarkedspolitik, skatte- og dagpengeordninger, uddannelsessystemer og arbejdsformidling.
In response to these challenges, the European Employment Strategy has become the accepted framework for reform, including labour market policies, tax and benefit systems, education and training systems and employment services.
Der er nu en klar bevægelse hen imod en mere forebyggende tilgang til problemerne omkring ungdomsarbejdsløshed og langtidsledighed, selv om nogle medlemsstater dog er nået længere end andre med at opfylde de fælles mål, der siger, at alle unge og voksne arbejdsløse skal aktiveres, inden de har været arbejdsløse i seks eller tolv måneder.
There is now a clear move towards a more preventative approach to youth and adult longterm unemployment, although some Member States are more advanced than others in complying with the common targets of offering to all young and adult unemployed a new start before they have completed 6 or 12 months of unemployment.
Endvidere har de fleste af medlemsstaterne nået 20%-målet for arbejdsløses deltagelse i uddannelse og andre aktiveringsforanstaltninger.
Furthermore, a majority of Member States have reached the 20% benchmark for the participation of the unemployed in training and other similar active measures.
Medlemsstaterne er også begyndt at se betydningen af livslang læring og servicesektorens rolle ud fra et mere strategisk synspunkt, ligesom de engagerer sig stadig mere i ligestillingsproblematikken.
The importance of lifelong learning and the role of the service sector are beginning to be seen more strategically by Member States, and they show an increasing commitment to the equal opportunities pillar.
Derimod er det uklart, hvad der er sket af fremskridt med hensyn til at udvikle iværksætterkulturen, mens situationen er skuffende hvad angår forbedring af tilpasningsevnen.
On the other hand, progress on improving business spirit remains unclear, whereas in the area of adaptability progress is disappointing.
Rådet har i sin resolution om retningslinjerne for beskæftigelsen for 1999 understreget, at ESF's rolle er at understøtte beskæftigelsesstrategien bl.a. ved at bidrage til den kvalitative udvikling af de menneskelige ressourcer.
In its resolution on the Employment Guidelines for 1999, the Council underlined the support the ESF can give to the objectives of the Employment Strategy, notably through its contribution to the qualitative development of human resources.
ESF bør i særlig grad fremme den nødvendige overgang fra en passiv til en aktiv arbejdsmarkedspolitik og lægge mere vægt på forebyggelse end på symptombehandling.
In particular, the ESF should promote the necessary shift in the policy mix from passive to active labour market policies, and give more emphasis to preventative instead of purely curative measures.
Ifølge strukturfondsforordningerne for perioden 20002006 og de hertil knyttede retningslinjer skal medlemsstaterne integrere programmeringen af strukturfondsinterventionerne, især ESF-støttede programmer, med gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelse og mere generelt den europæiske beskæftigelsesstrategi.
The Structural Funds Regulations for the period 2000-06 and the Guidelines for their operation require Member States to integrate the programming of the Structural Funds assistance, in particular ESF-supported
samt den del af Tysklands og Portugals kort, der vedrører de regioner, der er omfattet af undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra a).
After considering their proposals, the Commission approved the draft maps submitted by Denmark, Greece, Ireland and Finland, and the parts of the maps relating to regions eligible for a derogation under Article 87(3)(a) in Germany and Portugal.
Derimod stillede Kommissionen sig tvivlende over for foreneligheden med traktaten af visse andre medlemsstaters udkast.
However, the Commission expressed doubts about the compatibility with the Treaty of the drafts from some Member States.
Kommissionen indledte således den i artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure over for kortudkastene fra Belgien, Frankrig og Nederlandene samt fra Tyskland og Portugal for så vidt angår den del af kortet, der vedrører regioner omfattet af undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra c).
It therefore initiated proceedings under Article 88(2) against the proposals concerning the maps of Belgium, France and the Netherlands, and the parts of the maps concerning the regions eligible for a derogation under Article 87(3)(c) in Germany and Portugal.
De øvrige medlemsstaters udkast til kort blev indsendt for sent til at kunne blive godkendt inden udgangen af 1999.
Because they were sent late, the maps from the other Member States could not be approved before the end of 1999.
Indtil en sådan godkendelse foreligger, kan de pågældende medlemsstater, i det omfang regionalstøttekortene angiver de regioner, hvor der med eller uden strukturfondenes medfinansiering kan ydes investeringsstøtte til større virksomheder, ikke yde denne form for støtte efter 1.· januar 2000.
While approval is pending, to the extent that the maps of regional aids lay down the list of regions where investment aids, whether or not part-financed by the Structural Funds, may be granted to large firms, the countries concerned may no longer grant aid of that type from 1 January 2000.
Denne afbrydelse gælder dog alene statsstøtte med regionalt sigte og berører altså ikke strukturfondsinterventioner, der tager sigte på at medfinansiere støtteordninger med et andet sigte, eller som ikke omfatter elementer af virksomhedsstøtte.
That suspension, however, applies only to State aid for regional purposes, and in no way affects assistance from the Structural Funds to partfinance aid schemes for other purposes or which does not include aides to firms.
Efter en debat i alle medlemsstaterne, som blev lanceret af Kommissionen og medlemsstaterne i tæt samarbejde, og som kulminerede i otte tværnationale seminarer i 1998 og et afsluttende forum i Bruxelles i februar 1999, blev den første endelige europæiske perspektivplan for fysisk planlægning (ESDP) godkendt på det uformelle rådsmøde i maj 1999 i Potsdam med deltagelse af ministrene for fysisk planlægning.
After a European-wide debate, promoted by the Commission and the Member States in close cooperation, culminating in eight transnational seminars in 1998 and a concluding forum in Brussels in February 1999, the first final document on the European Spatial Development Perspective (ESDP) was adopted in May 1999 at the informal Council of Ministers responsible for spatial planning in Potsdam.
Ministrene og Kommissionens repræsentant fremhævede, at dette var endnu et vigtigt skridt hen imod europæisk integration.
The Ministers and the responsible member of the Commission emphasised that this was one more important step in European integration.
For første gang råder beslutningstagerne på alle EU-niveauer over et fælles referencedokument vedrørende fysisk planlægning.
For the first time a jointly shared reference instrument for spatial development is at the disposal of decision-makers at all levels of the Union.
I dokumentet foreslås tre grundmålsætninger for den fysiske planlægning i EU:
Three basic policy aims for the spatial development of the Union are proposed:
VIDEREFØRELSE AF NYERE AKTIONER
THE CONTINUATION OF RECENT WORK
Denne pilotaktion, der blev iværksat i 1996 som led i tillidspagten for beskæftigelsen, har været under stadig udvikling i de 15 medlemsstater og omfatter nu 89 områder med over 35 millioner indbyggere i alt.
Launched as part of the confidence pact for employment in 1996, this pilot measure was applied in 89 areas of the 15 Member States to a total population of over 35 million people.
Ud fra en analyse af områderne er der med teknisk bistand fra Fællesskabet etableret et bredt partnerskab i de forskellige berørte områder med henblik på udarbejdelse af en integreret beskæftigelseshandlingsplan.
Starting from an analysis of the area and supported by Community technical assistance, a broad partnership was organised in the various areas concerned to draw up a plan of integrated measures for employment.
Det har efterfølgende været muligt at støtte denne handlingsplan med strukturfondsmidler som følge af den manøvremargen, der findes i programmeringen.
This plan then received support from the Structural Funds thanks to the margins for manoeuvre contained in programming.
Dette betyder, at der frem til udgangen af 2001 er afsat et rammebeløb på 1 600 mio. € til handlingsplanerne (heraf 500 mio. fra strukturfondene), hvilket skulle gøre det muligt at skabe eller bevare 55 000 arbejdspladser11.
By the end of 2001, the action plans will have had funding of €1 600 million (including €500 million from the Structural Funds), which should create or directly maintain 55 000 jobs11.
Kendskabet til denne "model" og de første resultater af dens anvendelse blev med henblik på programmeringen for perioden 20002006 formidlet på en konference arrangeret af Kommissionen som et forum til udveksling af erfaringer.
Publicity for this approach and its first results in preparation for the 2000-06 programming period was provided by a conference organised by the Commission in the form of an ideas exchange.
Konferencen blev afholdt i Bruxelles den 8.-10. november 1999 med ca. 830 deltagere.
The conference was held in Brussels from 8 to 10 November 1999 and attended by some 830 people.
På konferencen blev 59 "modeller", der var baseret på de lokale og regionale beskæftigelsespagters handlingsplaner, og som var egnet til udveksling, præsenteret på de mere end 1 200 bilaterale møder mellem koordinatorer for beskæftigelsespagterne og repræsentanter for de lokale og nationale forvaltninger.
On this occasion, 59 "instruments" derived from the action plans for the territorial pacts for employment and designed to be transferred were presented in the course of over 1 200 bilateral meetings between pact coordinators and representatives of local authorities and national administrations.
De vigtigste indlæg vedrørte:
The main contributions stressed:
Dokument fra Kommissionens tjenestegrene indeholdende den anden foreløbige statusrapport om de lokale og regionale beskæftigelsespagter, SEK (1999) 1932 af 26/11/1999 Dokument fra Kommissionens tjenestegrene med en vejledning om de lokale og regionale beskæftigelsespagter for perioden 2000-2006, SEK (1999) 1933 af 17/11/1999
Commission staff working paper "Second interim progress report on the Territorial Employment Pacts" SEC(1999) 1932, 26 November 1999.
Overvejelserne om metoderne til evaluering af virkningerne på beskæftigelsen fortsatte på grundlag af en undersøgelse af den praksis, der var registreret i medlemsstaterne.
Methodological consideration on evaluating the impact on employment continued using a study of practice in the Member States.
Ud fra eksemplerne på god praksis (f.eks. beregningen af nettovirkningerne i de britiske programmer) vil Kommissionen søge at fremme udvekslingen af erfaringer og knowhow på dette område med støtte fra de berørte forvaltninger, således at det bliver muligt at måle de faktiske og potentielle virkninger af strukturinterventionerne på beskæftigelsesområdet.
Selecting examples of good practice (e.g. the calculation of net impact in the U.K. programmes), the Commission sought to encourage exchanges of methodological experience and know-how with assistance from the administrations concerned in order to be able to measure correctly the potential and actual impact on employment of structural assistance.
Hvad angår menneskelige ressourcer er der ligeledes sket fremskridt i udviklingen af overvågnings- og evalueringsmetoder.
Progress was also made in developing methodologies for monitoring and evaluation in the field of human resources.
De nye retningslinjer er blevet afprøvet som led i den endelige evaluering og er godkendt af medlemsstaterne.
The new guidelines were tested during the final evaluation exercise and validated together with the Member States.
Retningslinjerne omfatter fælles overvågningskriterier, en oversigt over virkningerne af interventionerne vedrørende menneskelige ressourcer og navnlig af forbindelsen mellem beskæftigelsesmæssige virkninger og beskæftigelsesegnethed.
The guidelines include common monitoring criteria, a typology for the impact of assistance in the field of human resources and, in particular, the link between the effects on employment and employability.
KAPITEL 2 : IVÆRKSÆTTELSEN OG GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMERNE I MEDLEMSSTATERNE :
IN THE MEMBER STATES
GENEREL PRÆSENTATION AF MÅLENE OG EF-INITIATIVERNE
GENERAL PRESENTATION OF PROGRAMMING
1999 var det sidste år i programmeringsperioden 1994-1999, og der blev derfor kun vedtaget meget få nye programmer.
1999 was the last year of the 199499 programming period.
Alle programmerne for perioden var under gennemførelse inden årets udgang.
This meant that very few new programmes were adopted since all the programming was being implemented.
I alt blev kun fem nye interventioner vedtaget i 1999 under de forskellige mål.
Only five new items of assistance were adopted in 1999 under the various Objectives.
Det drejer sig om to operationelle programmer under mål nr. 1, som ikke havde kunnet vedtages tidligere, nemlig et program vedrørende indarbejdelse af de lokale og regionale beskæftigelsespagter i programmeringen i Spanien (i alt 64,6 mio. €), og et program til udvikling af miljøvenlige busser i Grækenland (i alt 37,4 mio. €).
These comprised two operational programmes under Objective 1 which it had not been possible to adopt before: one included the territorial pacts for employment in the programming in Spain at a total cost of €64.6 million and the other was a programme to develop ecological buses in Greece at a total cost of €37.4 million.
Ud over disse to operationelle programmer blev der tillige vedtaget tre globaltilskud til fordel for de italienske mål nr. 1-regioner (i alt ca. 45 mio. €).
In addition to these two operational programmes, three global grants were also adopted in the Objective 1 regions of Italy at a total cost of some €45 million.
Disse fem nye interventioner udgør kun 0,1% af den samlede strukturfondsstøtte til de forskellige mål for perioden 1994-1999.
In all, these five new items accounted for only 0.1% of the total assistance from the Funds allocated to the various Objectives in 1994-99.
Sideløbende hermed blev der i årets løb også vedtaget 25 EF-initiativprogrammer.
At the same time, a further 25 programmes under the Commumty Initiatives were adopted during the year.
Beløbene for de enkelte programmer er meget små (op til 1,5 mio. €), bortset fra to INTERREG II C-programmer (tværnationalt samarbejde) vedrørende henholdsvis det atlantiske område og bekæmpelsen af tørken i Grækenland (13,4 mio. € til hvert).
Apart from two Interreg Π C (transnational cooperation) programmes, one for the Atlantic area and one to combat drought in Greece (€13.4 million each), these were very low-budget programmes (no more than €1.5 million).
De fleste af disse nye programmer (22) vedrører SMV-initiativet.
Most of these 22 new programmes were for the SMEs Initiative.
Generelt om iværksættelsen
General overview of implementation
Ved udgangen af 1999 var der under strukturfondenes prioriterede mål for perioden 19941999 iværksat 610 interventioner, hvoraf de fleste var mål nr. 1- og nr. 2interventioner.
At the end of 1999, programming for the Structural Funds Objectives in 199499 was being implemented through 610 items of assistance, mostly under Objectives 1 and 2.
Hertil kommer EF-initiativerne (524 programmer).
In addition, assistance under the Commumty Initiatives was being implemented through 524 programmes.
Efter stigningen i gennemførelsestempoet for interventionerne i 1997 og 1998 var stort set hele programmeringen iværksat ved udgangen af 1999, jf. nedenstående diagrammer.
Following the faster pace of implementation of assistance in 1997 and 1998, 1999 saw the complete implementation of programming, as the charts below show.
Ι løbet af dette sidste gennemførelsesår blev der for mål nr. 1­ nr. 6 disponeret over 93,47% af årets forpligtelsesbevillinger og 87,09% af årets betalingsbevillinger.
During this final year of implementation, 93.47% of the appropriations available for the year for Objectives 1 to 6 were committed and 87.09% paid.
Ved slutningen af programmeringsperioden var der således disponeret over 99% af den
That meant that, at the end of the programming period, 99% of total assistance had been committed.
De fleste af medlemsstaterne havde udnyttet 99% af forpligtelsesbevillingerne, mens visse andre medlemsstater havde en lavere udnyttelsesgrad: Luxembourg (98%), Østrig (98%) og Det Forenede Kongerige (96%). I henhold til gældende regler fortaber en medlemsstat retten til de forpligtelsesbevillinger for perioden 1994-1999, der ikke var udnyttet pr. 31. december 1999.
Most committed 99% although some had lower rates: Luxembourg (98%), Austria (98%) and the United Kingdom (96%).
I 1999 skete der også en klar forbedring i udnyttelsen af betalingsbevillingerne, idet 75% af periodens betalingsbevillinger var udnyttet ved årets udgang.
With regard to payments too, there was a clear improvement in 1999, with the overall rate of implementation standing at 75%.
Det skal bemærkes, at betalingerne "i marken" for perioden 19941999 kan fortsætte indtil den 31. december 2001. Også på dette punkt varierer medlemsstaternes resultater.
It should be noted that payments at local level for 199499 may be made until 31 December 2001.
I lighed med 1998 var det især "samhørighedslandene", der havde den højeste udnyttelsesgrad for betalingsbevillingerne, dvs. de mindst velstående og de største modtagere af strukturfondsstøtte: Spanien (81%), Portugal (89%) og Irland (87%).
As in 1998, the Member States with a high rate of implementation of payments are principally the "cohesion countries", that is, the least prosperous states which are the main beneficiaries of the Structural Funds: Spain (81%), Portugal (89%) and Ireland (87%).
Omvendt har nogle af de mest velstående EU-medlemsstater haft en bevillingsudnyttelse, der ligger under EF-gennemsnittet.
At the other extreme, some of the most prosperous Member States in the Union had a lower rate of implementation of payments than the Community average.
Bedst gik det for mål nr. 1 og nr. 3, hvor henholdsvis 99% og 100% af forpligtelsesbevillingerne blev udnyttet, mens ca. 80% af betalingsbevillingerne blev udnyttet, dvs. resultater, der er bedre end gennemsnittet.
Implementation was highest for Objectives 1 and 3, where commitments reached 99% and 100% respectively and payments reached or fell just short of 80%, above average results.
Derimod haltede udnyttelsen af betalingsbevillingerne stadig bagefter under mål nr. 2, nr. 4 og nr. 5b.
By contrast, delays in implementing payments for Objectives 2, 4 and 5(b) persisted.
Forsinkelserne i udnyttelsen af betalingsbevillinger var størst for mål nr. 2's vedkommende og skyldes, at vedtagelsen af programmerne for perioden 1997-1999 først skete i 1997. De foranstaltninger, der er omfattet af disse programmer, nåede ikke alle at blive iværksat "i marken", således at de fleste af betalingerne for disse foranstaltninger først vil finde sted i år 2000.
In the case of Objective 2, where progress was slowest, the delays may be explained by the fact that the programmes for 1997-99 were adopted during 1997 so that not all the measures under them could actually be implemented and most of the relevant payments will be made in 2000.
Integrering af princippet om lige muligheder for kvinder og mænd i nationalinitiativprogrammerne :
Equal opportunities for men and women in the national initiative programmes:
Integrering af kønsaspektet (mainstreaming) betyder en systematisk hensyntagen til foinders og mænds respektive situationer, prioriteringer og behov i alle politikker.
Gender mainstreaming aims at the systematic integration of the respective situations, priorities and needs of women and men into all policies.