natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herudover og i overensstemmelse med EF-Domstolens retspraksis (28) nder tjenesteydelsesdirektivet anvendelse på enhver bestemmelse i faglige foreningers regler eller kollektive regler, som faglige sammenslutninger eller andre erhvervsorganisationer har vedtaget som led i deres retlige autonomi.
, t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a l s o a p p l i e s t o a n y s u c h p r o v i s i o n i m p o s e d b y r u l e s o f p r o f e s s i o n a l b o d i e s , n c o l l e c t i v e r u l e s o f p r o f e s s i o n a l p r o f e s s i o n a l a s s o c i a t i o n s o r g a n i s a t i o n s o r o t h e r w h i c h a r e a d o p t e d b o d i e s i n t h e e x e r c i s e o f t h e i r l e g a l a uijt o n o m y .
Generelle krav, der ikke indvirker på adgangen til at optage eller udøve servicevirksomhed
General requirements not affecting access to or exercise of a service a c t i v i t y m p
ELLER
n o
Som forklaret i betragtning 9 nder tjenesteydelsesdirektivet ikke anvendelse på de krav, der ikke specikt regulerer eller indvirker på serviceydelsen, men som skal overholdes af tjenesteyderne under udførelsen af deres erhvervsydelse på samme måde som af enkeltpersoner, der handler som privatpersoner.
26 ) S e e R e c i t a l 36 . A r t i c l e 48 o f t h e E C T r e a t y r e f e r s t o c o m p a n i e s o r o t h e r l e g a l p e r s o n s c o n s t i t uijt e d i n a c c o r d a n c e w i t h t h e l a w s o f a M e m b e r S t a t e a n d h a v i n g t h e i r r e g i s t e r e d o f i c e , c e n t r a l a d m i n i s t r a t i o n o r p r i n c i p a l p l a c e o f b u s i n e s s w i t h i n t h e C o m m u n i t y .
Det betyder f.eks., at færdselsregler, regler om byggemodning og arealanvendelse, byplanlægning og fysisk planlægning samt bygningsstandarder generelt ikke berøres af tjenesteydelsesdirektivet.
27 ) I n c l u d i n g , f o r e x a m p l e , t h e l i m i t e d l i a b i l i t y c o m p a n y u n d e r B r i t i s h l a w o r t h e “ o f f e n e H a n d e l s g e s e l l s c h a f t ” ( o H G ) c o n s t i t uijt e d u n d e r G e r m a n l a w .
Imidlertid er det klart, at det forhold alene, at reglerne betegnes på en bestemt måde, f.eks. som byplanlægningsregler, eller at kravene er formuleret i generelle vendinger og altså ikke specikt henvendt til tjenesteydere, ikke er tilstrækkeligt til at fastslå, at de falder uden for tjenesteydelsesdirektivets anvendelsesområde.
28 ) A c c o r d i n g t o t h e E C J c a s e l a w , t h e a b o l i t i o n o f S t a t e b a r r i e r s s h o u l d n o t b e n e uijt r a l i s e d b y o b s t a c l e s r e s u l t i n g f r o m r u l e s t e s t a b l i s h e d b y a s s o c i a t i o n s o r o r g a n i s a t i o n s i n t h e e x e r c i s e o f t h e i r l e g a l a uijt o n o m y . S e e J u d g m e n t o f 12 D e c e m b e r 19 7 4 , W a l r a v e ,
Faktisk skal den reelle virkning af de pågældende krav vurderes for at fastslå, om de er af generel art eller ej.
C a s e 36 / 7 4 , p a r a g r a p h s 17 , 23 a n d 24 ; J u d g m e n t o f 14 J u l y 19 7 6 , D o n à , C a s e 13 / 7 6 , p a r a g r a p h s 17 a n d 18 ; J u d g m e n t o f
S ER V I C E D IRE K
8 3 W o uijt e r s , a n d 8 4 ; C - 30 9 / 9 9 ,
FORBINDELSEN MELLEM DIREKTIVET OG SPECIFIKKE LOVGIVNINGSMÆSSIGE ELLER POLITISKE OMRÅDER
THE RELATIONSHIP BETWEEN THE DIRECTIVE AND SPECIFIC AREAS OF LAW OR POLICY
AF TJENESTE
Criminal law
Som forklaret i betragtning 12 har tjenesteydelsesdirektivet til formål at skabe en retlig ramme for at sikre etableringsfriheden og den frie bevægelighed for tjenesteydelser mellem medlemsstaterne, men ikke at harmonisere eller berøre de enkelte medlemsstaters straeretlige bestemmelser, som det også anføres i artikel 1, stk. 5.
A s e x p l a i n e d i n R e c i t a l 12 , t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a i m s t o c r e a t e a l e g a l f r a m e w o r k t o e n s u r e t h e f r e e d o m o f e s t a b l i s h m e n t a n d t h e f r e e m o v e m e n t o f s e r v i c e s b e t w e e n M e m b e r S t a t e s b uijt d o e s n o t h a r m o n i s e o r p r e j u d i c e a n d – a s s t a t e d i n A r t i c l e 1 ( 5 ) – d o e s n o t a f f e c t M e m b e r S t a t e s ’ c r i m i n a l l a w r u l e s .
Det er f.eks. klart, at det falder uden for tjenesteydelsesdirektivets anvendelsesområde, hvis en tjenesteyder fra en anden medlemsstat begår en kriminel handling som bagvaskelse eller svig i forbindelse med leveringen af sin tjenesteydelse.
I t i s c l e a r , f o r i n s t a n c e , t h a t i f n d b o a s e r v i c e p r o v i d e r f r o m a n o t h e r M e m b e r S t a t e c o m m i t s a c r i m i n a l o f f e n c e , s u c h a s l i b e l o r f r a u d , o n t h e o c c a s i o n o f h i s s e r v i c e p r o v i s i o n , t h i s i s o uijt s i d e t h e s c o p e o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e .
Det ligger dog også fast, at straeretten ikke kan anvendes til at begrænse de grundlæggende frihedsrettigheder, der garanteres af fællesskabsretten (29), og at medlemsstaterne ikke kan omgå eller hindre anvendelsen af tjenesteydelsesdirektivets bestemmelser ved at gøre brug af straeretten.
29 b y C o m m u n i t y l a w a n d t h a t M e m b e r S t a t e s m a y n o t c i r c u m v e n t o r p r e v e n t t h e a p p l i c a t i o n o f t h e p r o v i s i o n s o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e b y m a k i n g u s e o f c r i m i n a l l a w .
Det betyder f.eks., at en medlemsstat, som i henhold til tjenesteydelsesdirektivets artikel 9 ikke kan opretholde en tilladelsesordning, fordi den udgør en forskelsbehandling eller ikke er proportionel, ikke kan omgå denne situation ved at iværksætte en straeretlig sanktion for manglende overholdelse af tilladelsesordningen.
– a c c o r d i n g t o A r t i c l e 9 o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e – c a n n o t m a i n t a i n a n a uijt h o r i s a t i o n s c h e m e b e c a u s e i t i s o k o d i s c r i m i n a t o r y o r d i s p r o p o r t i o n a t e , s b y i m p o s i n g c a n n o t a c r i m i n a l c i r c u m v e n t s a n c t i o n c o m p l i a n c e w i t h t h i s a uijt h o r i s a t i o n s c h e m e .
På samme måde kan en medlemsstat, hvis den ikke kan anvende bestemte nationale krav på indkommende tjenesteydelser, fordi de ikke er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastlagt i artikel 16, ikke omgå denne situation ved at iværksætte en straeretlig sanktion for manglende overholdelse af disse krav. Når medlemsstaterne undersøger nationale krav til tjenesteydere, bliver de således muligvis også nødt til at revidere visse straeretlige bestemmelser, som kunne resultere i en omgåelse af direktivets forpligtelser.
I n t h e s a m e w a y , i f a M e m b e r S t a t e c a n n o t a p p l y c e r t a i n n a t i o n a l r e q u i r e m e n t s t o i n c o m i n g s e r v i c e s b e c a u s e t h e y d o n o t c o m p l y w i t h t h e c r i t e r i a s e t o uijt i n A r t i c l e 16 t h a t M e m b e r
Arbejdsret og socialsikringslovgivning
Labour law and social security legislation
S ER V I C E D IRE K
M e m b e r S t a t e s .
Ifølge artikel 1, stk. 6, berører tjenesteydelsesdirektivet ikke de arbejdsretlige regler eller socialsikringslovgivningen i medlemsstaterne. Direktivet rummer hverken regler, der hører ind under arbejdsretten eller socialsikringsområdet, eller bestemmelser, der forpligter medlemsstaterne til at ændre deres lovgivning inden for arbejdsretten eller socialsikringen.
S i n c e t h e r e i s n o c o m m o n C o m m u n i t y l a w n o t i o n o f l a b o u r l a w , A r t i c l e 1 ( 6 ) e x p l a i n s w h a t i s m e a n t b y l a b o u r l a w : a n y l e g a l o r c o n t r a c t u a l p r o v i s i o n c o n c e r n i n g e m p l o y m e n t c o n d i t i o n s , w o r k i n g c o n d i t i o n s , i n c l u d i n g h e a l t h a n d s a f e t y a t w o r k a n d t h e r e l a t i o n s h i p b e t w e e n e m p l o y e r s a n d w o r k e r s .
Det dækker dermed alle de regler, som omhandler den enkelte arbejdstagers ansættelsesvilkår og forholdet mellem arbejdstager og arbejdsgiver.
T h i s c o v e r s a l l t h o s e r u l e s w h i c h d e a l w i t h l e t h e i n d i v i d u a l e m p l o y m e n t c o n d i t i o n s o f w o r k e r s a n d t h e r e l a t i o n s h i p b e t w e e n t h e w o r k e r a n d h i s e m p l o y e r .
Det dækker lønregulering, arbejdstid, ferier og al lovgivning om kontraktlige forpligtelser mellem arbejdstager og arbejdsgiver.
I t i n c l u d e s r e g u l a t i o n s o n w a g e s , w o r k i n g t i m e , a n n u a l l e a v e , a n d a l l t h e l e g i s l a t i o n t h a t c o n c e r n s c o n t r a c t u a l o b l i g a t i o n s b e t w e e n t h e e m p l o y e r a n d h i s e m p l o y e e s .
Ifølge artikel 1, stk. 6, skal anvendelsen af national lovgivning desuden overholde fællesskabsretten.
A r t i c l e 1 ( 6 ) f u r t h e r m o r e s t a t e s t h a t t h e a p p l i c a t i o n o f n a t i o n a l l e g i s l a t i o n m u s t r e s p e c t C o m m u n i t y l a w .
I andet led i stk. 7 henvises til retten til at forhandle, indgå og håndhæve kollektive aftaler i overensstemmelse med national ret og praksis, der respekterer fællesskabsretten.
, i n c l u d i n g t h o s e , a s i n A r t i c l e 5 o f t h e R o m e C o n v e n t i o n , w h i c h p r o v i d e t h a t i n s p e c i i c c a s e s i n v o l v i n g c o n s u m e r s t h e l a w o f t h e s t a t e o f t h e h a b i t u a l r e s i d e n c e o f t h e a c o n s u m e r a p p l i e s . I t s h o u l d , h o w e v e r , b e n o t e d t h a tp r i v a t e i n t e r n a t i o n a l l a w r u l e s o n l y d e t e r m i n e w h i c h p r i v a t e l a w r u l e s a p p l y t o a c o n t r a c t u a l o r e x t r a - c o n t r a c t u a l r e l a t i o n
Som anført i artikel 3, stk. 2, vedrører tjenesteydelsesdirektivet ikke international privatret.
T h e y d o n o t , f o r i n s t a n c e , d e t e r m i n e w h i c h r u l e s o f p u b l i c l a w a p p l y .
Hvorvidt andre regler end de privatretlige regler i forbrugerens sædvanlige bopælsland kan nde anvendelse på en specik tjenesteyder, fastslås ikke af den internationale privatret, men er underlagt tjenesteydelsesdirektivet, især artikel 16.
M e m b e r S t a t e o f h a b i t u a l r e s i d e n c e o f t h e c o n s u m e r , o t h e r t h a n p r i v a t e l a w r u l e s , c a n b e a p p l i e d t o a s p e c i i c s e r v i c e p r o v i d e r i s n o t d e t e r m i n e d b y p r i v a t e i n t e r n a t i o n a l l a w b uijt i s g o v e r n e d b y t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e , i n d p a r t i c u l a r A r t i c l e 16 .
Endelig vedrører tjenesteydelsesdirektivet ikke retternes kompetence.
F i n a l l y , t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e d o e s n o t c o n c e r n t h e j u r i s d i c t i o n o f c o u r t s .
Disse spørgsmål reguleres af den bestående EU-forordning om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil-
T h e s e q u e s t i o n s a r e r e g u l a t e d b y t h e e x i s t i n g C o m m u n i t y R e g u l a t i o n c o n c e r n i n g j u r i s d i c t i o n a n d t h e r e c o g n i t i o n a n d e n f o r c e m e n t o f j u d g m e n t s i n
FORBINDELSEN MELLEM DIREKTIVET OG FÆLLESSKABSRETTENS ØVRIGE BESTEMMELSER
THE RELATIONSHIP BETWEEN THE DIRECTIVE AND OTHER
Som grundregel gælder tjenesteydelsesdirektivet ud over den gældende fællesskabsret.
A s a b a s i c r u l e , t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a p p l i e s i n a d d i t i o n t o e x i s t i n g C o m m u n i t y l a w . P o s s i b l e c o n l i c t s b e t w e e n t h e
Eventuelle konikter mellem tjenesteydelsesdirektivet og andre aedte retsakter fra fællesskabsretten er generelt blevet
S e r v i c e s D i r e c t i v e a n d o t h e r i n s t r u m e n t s o f s e c o n d a r y C o m m u n i t y l a w h a v e g e n e r a l l y b e e n e x p l i c i t l y a d d r e s s e d i n
T I V E udtrykkeligt behandlet i direktivet, navnlig ved hjælp af undtagelser fra specikke bestemmelser (34).
34 t h e D i r e c t i v e , i n p a r t i c u l a r b y m e a n s o f d e r o g a t i o n s f r o m s p e c i i c p r o v i s i o n s
I artikel 3 hedder det, at hvis en bestemmelse i tjenesteydelsesdirektivet strider mod en bestemmelse i en anden fællesskabsretsakt, har bestemmelsen i sidstnævnte retsakt forrang.
A r t i c l e 3 s t a t e s t h a t , i n c a s e o f c o n l i c t b e t w e e n a p r o v i s i o n o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a n d a p r o v i s i o n o f a n o t h e r i i n s t r u m e n t o f s e c o n d a r y C o m m u n i t y l a w , t h e p r o v i s i o n o f t h e l a t t e r t a k e s p r e c e d e n c e . T h i s m e a n s t h a t i n s u c h c a s e s t h e p r o v i s i o n o f t h e o t h e r C o m m u n i t y i n s t r u m e n tp r e v a i l s a n d t h e p r o v i s i o n o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e w i l l n o t b e a p p l i e d .
Det skal bemærkes, at dette kun vedrører den pågældende bestemmelse og ikke de øvrige bestemmelser i tjenesteydelsesdirektivet, som således fortsat gælder.
I t s h o u l d b e n o t e d t h a t t h i s c o n c e r n s o n l y t h e s p e c i i c c o n l i c t i n g p r o v i s i o n a n d n o t t h e r e m a i n i n g p r o v i s i o n s o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e w h i c h w i l l s t i l l a p p l y .
Spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om en strid mellem bestemmelser i tjenesteydelsesdirektivet og i en anden fællesskabsretsakt, skal vurderes nøje i hvert enkelt tilfælde.
T h e q u e s t i o n o f w h e t h e r o r n o t a c o n l i c t e x i s t s b e t w e e n a p r o v i s i o n o f t h e S e r v i c e s D i r e c t i v e a n d a p r o v i s i o n o f a n o t h e r C o m m u n i t y i n s t r u m e n t h a s t o b e a s s e s s e d c a r e f u l l y i n e a c h s p e c i i c c a s e .
Det forhold alene, at der er fastlagt regler for specikke aspekter af en bestemt tjenesteydelse i en anden fællesskabsretsakt (herunder de i artikel 3
( i n c l u d i n g t h o s e m e n t i o n e d i n A r t i c l e 3 ) i s n o t s u f i c i e n t t o c o n c l u d e t h a t a c o n l i c t e x i s t s w i t h a p r o v i s i o n o f t h e
S ER V I C E D IRE K
S e r v i c e s D i r e c t i v e .
Artikel 58 gælder alle procedurer og formaliteter, der er nødvendige for adgangen til at optage og udøve servicevirksomhed for alle de tjenesteydelser, der falder ind under direktivets anvendelsesområde, uanset om de er gældende på centralt, regionalt eller lokalt plan.
A c c o r d i n g t o A r t i c l e 5 ( 1 ) , M e m b e r S t a t e s h a v e t o e x a m i n e a l l p r o c e d u r e s a n d f o r m a l i t i e s a p p l i c a b l e t o a c c e s s t o a s e r v i c e a c t i v i t y a n d t o t h e e x e r c i s e t h e r e o f a n d m u s t , i f t h e s e p r o c e d u r e s a r e n o t s u f i c i e n t l y s i m p l e , s i m p l i f y n d b o t h e m .
Der skelnes ikke mellem hjemlige og udenlandske tjenesteydere.
T h i s r e q u i r e s M e m b e r S t a t e s t o u n d e r t a k e a r e a l e f f o r t o f a d m i n i s t r a t i v e s i m p l i i c a t i o n .
Derfor gælder disse procedurer og formaliteter på samme måde for tjenesteydere etableret i en anden medlemsstat og tjenesteydere etableret (eller som ønsker at etablere sig) på egen medlemsstats område.
W h e n u n d e r t a k i n g t h i s e x e r c i s e , M e m b e r S t a t e s e p r o c e d u r e s s h o u l d e x a m i n e a n d f o r m a l i t i e s a n d a s s e s s p e r s p e c t i v e w h i l e k e e p i n g i n m i n d t h a t s i m p l i i c a t i o n o f p r o c e d u r e s w i l l i n t u r n r e d u c e t h e a d m i n i s t r a t i v e b u r d e n f o r t h e a d m i n i s t r a t i o n i t s e l f .
AF TJENESTE
T h e a n d
Medlemsstaterne kan derfor have et ønske om at overveje den mulighed at anvende visse eller alle bestemmelser i kapitel II, navnlig om kvikskranker og elektroniske procedurer, på tjenesteydelser og anliggender, der ikke er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet.
T h e c o n c e p t o f p r o c e d u r e s a n d f o r m a l i t i e s i s a b r o a d o n e a n d i n c l u d e s a n y a d m i n i s t r a t i v e s t e p w h i c h b u s i n e s s e s a r e r e q u i r e d t o t a k e , s u c h a s s u b m i s s i o n o f d o c u m e n t s , i l i n g a d e c l a r a t i o n o r r e g i s t r a t i o n w i t h a c o m p e t e n t a uijt h o r i t y .
Ifølge artikel 5, stk. 1, skal medlemsstaterne undersøge procedurer og formaliteter i forbindelse med adgangen til at optage og udøve servicevirksomhed og skal, hvis de ikke er enkle nok, forenkle dem.
S t a t e s w i l l a l s o h a v e t o a s s e s s t h e n u m b e r o f d i f f e r e n t a d m i n i s t r a t i v e p r o c e d u r e s a s e r v i c e p r o v i d e r h a s t o d e a l w i t h , t h e i r p o s s i b l e d up l i c a t i o n , t h e i r c o s t , c l a r i t y a n d
Det kræver, at medlemsstaterne gør en helhjertet indsats for at forenkle administrationen.
37 a c c e s s i b i l i t y , a s w e l l a s t h e d e l a y a n d p r a c t i c a l d i f i c u l t i e s t h a t t h e s e p r o c e d u r e s i m p l y f o r t h e p r o v i d e r s c o n c e r n e d
Når medlemsstaterne arbejder på denne opgave, bør de undersøge og vurdere procedurer og formaliteter set fra tjenesteyderens perspektiv og samtidig huske, at forenklingen af procedurerne også vil mindske den administrative byrde for forvaltningen selv.
M e m b e r S t a t e s w i l l f u r t h e r m o r e h a v e t o a s s e s s w h e t h e r a l l e v i d e n c e a n d d o c u m e n t s a s k e d a r e n e c e s s a r y a n d w h e t h e r i t i s n e c e s s a r y t o d e m a n d t h a t a l l e v i d e n c e h a s t o b e p r o d u c e d b y t h e s e r v i c e p r o v i d e r h i m s e l f o r w h e t h e r c e r t a i n i n f o r m a t i o n m i g h t b e a l r e a d y a v a i l a b l e f r o m o t h e r s o u r c e s ( f o r e x a m p l e o t h e r c o m p e t e n t a uijt h o r i t i e s ) .
Medlemsstaterne kunne overveje at indføre forenklede administrative procedurer, der er i brug i andre medlemsstater, og at udveksle bedste praksis.
F o r e x a m p l e , r u l e s b y w h i c h e d t o a p r o d u c e s e r v i c e a p r o v i d e r f u l l d o s s i e r , i s r e q u i r l e o f o b t a i n i n g a w a i v e r f o r s o m e d o c u m e n t s / e v i d e n c e a l r e a d y i n t h e a d m i n i s t r a t i o n ’ s p o s s e s s i o n , a r e n o r m a l l y u n n e c e s s a r y a n d , i f s o , s h o u l d b e a b o l i s h e d .
Kommissionen vil bestræbe sig på at lette denne opgave for medlemsstaterne.
L i k e w i s e , p r o c e d u r e s w h i c h r e q u i r e s e p a r a t e i l i n g s f o r d i f f e r e n t r e q u i r e m e n t s c o u l d b e s i m p l i i e d s o a s t o p e r m i t s i n g l e i l i n g s .
ELLER
m e
Begrebet procedurer og formaliteter er bredt og omfatter ethvert administrativt skridt, som virksomheder skal tage, f.eks. indsende dokumenter, aevere en erklæring eller lade sig registrere hos en kompetent myndighed.
M e m b e r S t a t e s w i l l a l s o h a v e t o a s s e s s w h e t h e r i t i s j u s t i i e d t o r e q u i r e t h a t c e r t a i n e v i d e n c e i s p r o d u c e d i n a s p e c i i c f o r m , f o r e x a m p l e i n i t s o r i g i n a l f o r m , a s a c e r t i i e d c o p y o r w i t h a c e r t i i e d t r a n s l a t i o n , o r w h e t h e r i t w o u l d b e s u f i c i e n t t o p r o v i d e a n o n - c e r t i i e d c o p y o r a n o n - c e r t i i e d t r a n s l a t i o n .
Medlemsstaterne skal også vurdere antallet af forskellige administrative procedurer, som en tjenesteyder skal igennem, om procedurerne eventuelt overlapper hinanden, omkostningerne ved dem, om de er klare og tilgængelige, samt hvilke forsinkelser og praktiske problemer som disse procedurer medfører for de berørte tjenesteydere (37).
I t m u s t b e p o i n t e d o uijt t h a t t h e m e r e d o u b t a s t o t h e a uijt h e n t i c i t y o f a g i v e n d o c u m e n t , o r i t s e x a c t c o n t e n t , c a n b e a d d r e s s e d b y a p p r o p r i a t e c o n t a c t s b e t w e e n c o m p e t e n t a uijt h o r i t i e s ( i n p a r t i c u l a r w i t h t h e a uijt h o r i t y w h i c h h a s i s s u e d t h e d o c u m e n t ) , n o t a b l y t h r o u g h t a a d m i n i s t r a t i v e c o o p e r a t i o n . T h i s s h o u l d n o t b e p a r t i c u l a r l y b u r d e n s o m e s i n c e t h e I n t e r n a l M a r k e t I n f o r m a t i o n
S ER V I C E D IRE K
38 s y s t e m ( I M I ) w i l l a l l o w f o r d o c u m e n t s t o b e e a s i l y up l o a d e d a n d c h e c k e d a t a d i s t a n c e
Jf. afsnit 7.1.3 i denne håndbog.(36) I overensstemmelse med den ajourførte Lissabon-strategi og initiativerne til »bedre lovgivning«, jf. Kommissionens meddelelse »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave.
T h i s i i m p l i e s a n e f f o r t o n t h e p a r t o f n a t i o n a l a d m i n i s t r a t i o n s t o a s s e s s t h e s u b s t a n c e , r a t h e r t h a n j u s t t h e f o r m , o o f d o c u m e n t s i s s u e d b y o t h e r M e m b e r S t a t e s . F o r e x a m p l e ,
Et nyt afsæt for Lissabonstrategien«, KOM(2005) 24 af 2.2.2005, og Kommissionens meddelelse »En strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union«, KOM(2006) 689 af 14.11.2006.(37) Jf. betragtning 45.
M e m b e r S t a t e s m a y n o t r e q u i r e p r o d u c t i o n o f a c e r t i i c a t e o f n a t i o n a l i t y , o r o f r e s i d e n c e , w h e r e o t h e r o f i c i a l i d e n t i i c a t i o n d o c u m e n t s ( f o r e x a m p l e a p a s s p o r t o r a n i d e n t i t y c a r d ) a l r e a d y p r o v e t h e s e d e t a i l s .
HÅNDBOG
D i r e c t i v e
Medlemsstaterne vil endvidere skulle vurdere, om alle de krævede beviser og dokumenter er nødvendige, og om det er nødvendigt at kræve, at alle dokumenter skal fremlægges af tjenesteyderen selv, eller om visse oplysninger måske allerede ndes hos andre kilder (f.eks. andre kompetente myndigheder).
“equivalent to certiicates, attestations and any other doc ument required of a provider”
Ligeledes kunne procedurer, som kræver separat indsendelse af papirer for at opfylde forskellige krav, forenkles, så det kun er nødvendigt med et enkelt sæt dokumenter.
F o r i n s t a n c e , p r o o f o f e s t a b l i s h m e n t i n a M e m b e r S t a t e c a n b e d r a w n f r o m a n u m b e r o f d i f f e r e n t l e g a l d o c u m e n t s , w h i c h r a n g e f r o m a c e r t i i c a t e o f i n c o r p o r a t i o n i s s u e d b y a p u b l i c a uijt h o r i t y t o a n a t t e s t a t i o n o f m e m b e r s h i p w i t h a c h a m b e r o f c o m m e r c e o r t r a d e , d e p e n d i n g o n t h e M e m b e r S t a t e .
I GENNEMFØRELSEN
Points of Single Contact
Medlemsstaterne kommer også til at vurdere, om det er berettiget at kræve, at bestemte dokumenter fremlægges i en specik form, f.eks. original, bekræftet kopi eller ledsaget af en bekræftet oversættelse, eller om det ville være tilstrækkeligt at indsende en kopi eller oversættelse, som ikke er bekræftet.
O n t h e b a s i s o f A r t i c l e 6 , M e m b e r S t a t e s a r e o b l i g e d t o e n s u r e t h a t s e r v i c e p r o v i d e r s c a n c o m p l e t e a l l p r o c e d u r e s a n d f o r m a l i t i e s n e e d e d f o r a c c e s s t o a n d e x e r c i s e o f t h e i r s e r v i c e a c t i v i t i e s t h r o u g h “ p o i n t s o f s i n g l e c o n t a c t