natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det skal bemærkes, at indkomstaggregaterne, der fremkommer som saldoposter i kontosystemet for erhvervet, ikke er indikatorer for landbrugshusholdningernes samlede eller disponible indkomst, da disse ud over deres rent landbrugsmæssige indkomst kan have indkomst fra andre kilder (ikke­landbrugsaktiviteter, løn, sociale ydelser, formueindkomst).
It has to be borne in mind that the income aggregates, obtained as balancing items of the sequence of accounts of the industry, are not indicators of total income or of the disposable income of households employed in agriculture, because the latter, in addition to their purely agricultural incomes, may also have income from other sources (non-agricultural activities, remuneration, social benefits, income from property).
Landbrugserhvervets indkomst skal med andre ord ikke ligestilles med landmændenes indkomst.
In other words, agricultural income must not be regarded as farmers' income.
Dette mål for indkomsten svarer i øvrigt til den indkomst, der fremkommer ved landbrugsaktiviteter (og ikke­landbrugsmæssige biaktiviteter) i en given regnskabsperiode, også selv om indtægterne i nogle tilfælde først indgår senere.
Moreover, this measure of income relates to the income generated by agricultural activities (as well as inseparable nonagricultural secondary activities) over a given accounting period, even though in certain cases the corresponding revenues will not be received until a later date.
Der er altså Ikke tale om den indkomst, der faktisk modtages i regnskabsperioden.
It does not, therefore, constitute the income effectively received in the course of the accounting period itself.
BOGFØRING AF ENHEDER I SELSKABSFORM
TREATMENT OF THE INCOME OF UNITS ORGANISED ON A CORPORATE BASIS
Enkeltmandsvirksomheder (eller familiebedrifter) er den hyppigste form for landbrugsenheder i EU.
Sole proprietorships (or family holdings) are the most common form of agricultural units in the European Union.
Nogle landbrugsproduktionsenheder kan imidlertid være i selskabsform, enten som traditionelle selskaber (dvs. de er opbygget på lignende måde som selskaber i andre sektorer) eller som selskaber med særlige karakteristika (som f.eks. hvis en landmand af skattehensyn opretter et særskilt selskab til den handelsmæssige del af sine økonomiske aktiviteter, eller hvis en gruppe af landmænd slår sig sammen om deres jord og arbejdskraft i forskellige former for kooperativer).
However, some agricultural production units may be organised on a corporate basis and may take the form either of conventional companies (i.e. their organisational set-up is similar to that of companies which exist in other sectors of the economy) or of companies having more specific characteristics (as, for example, in the case of a farmer who, for tax reasons, creates a specific separate company for the commercial part of his economic activity, or of a group of farmers who form an association with the aim of pooling land and labour within the framework of certain types of co-operatives).
Nettovirksomhedsindkomsten inden for landbrugserhvervet består således af følgende tre bestanddele:
The net entrepreneurial income of the agricultural industry is thus made up of the following three components:
• enkeltmandsvirksomhedernes blandede indkomst
• the "mixed" entrepreneurial income of sole proprietorships;
Kapitel IV ­ Indikatorer for landbrugserhvervets indkomst eurostat
• the "straight" entrepreneurial income of "conventional" companies;
• • de traditionelle selskabers rene virksomhedsindkomst de landbrugserhvervsspecifikke selskabers blandede virksomhedsindkomst.
• the "mixed" entrepreneurial income of companies specific to the agricultural industry.
Disse tre bestanddele fremgår af nedenstående skema.
These three components are set out in the chart below.
I den rene virksomhedsindkomst indgår ikke aflønning af ansatte og jordrente betalt før udlodning af udbytte.
"Straight' entrepreneurial income must exclude any compensation of employees as well as any rents paid prior to the distribution of profits.
For de fleste landbrugsspecifikke selskabers vedkommende er det dog med hensyn til produktionsfaktorerne arbejdskraft og jord vanskeligt at adskille aflønningen af aktionærer og andelshavere fra udloddet udbytte.
For most companies specific to agriculture, however, it is difficult to separate the remuneration of shareholders, for land and labour inputs, from profit distribution.
Det anbefales derfor at lade referencemålestokken for landbrugsbedrifternes indkomst vedrøre den blandede indkomst for denne type landbrugsenhed, dvs. at den inkluderer aflønning betalt til aktionærer og andelshavere for deres arbejde samt jordrente.
It is recommended, therefore, that the yardstick for measuring agricultural entrepreneurial income should refer to "mixed" income for this type of agricultural unit, i.e. that it should include the compensation of shareholder employees for their work as well as rents.
Løn og jordrente bør således ikke fratrækkes ved beregningen af virksomhedsindkomsten, når der er tale om disse landbrugserhvervsspecifikke selskaber.
Remuneration and rents should not, therefore, be deducted from the calculation of entrepreneurial income in the case of these specific companies.
Ved beregningen af virksomhedsindkomsten sidestilles de således med en gruppe af enkeltmandsvirksomheder.
For the calculation of entrepreneurial income they are thus assimilated to a group of sole proprietorships.
Hvis der derimod er tale om traditionelle selskaber, skal der foretages en tydelig sondring mellem løn og udloddet udbytte.
On the other hand, in the case of "conventional" companies the distinction between remuneration and profit distribution must be made clearly.
Landbrugserhvervet
Agricultural Industry
Enkeltmandsvirksomheder
Unincorporated Units
Aflønnirig af aktionærers og andelshaveres arbejdskraft
Remuneration of shareholders' work
Den rene virksomhedsindkomst
:.·; income
DEFINITION AF INDIKATORERNE FOR LANDBRUGSERHVERVETS INDKOMST
DEFINITION OF THE AGRICULTURAL INCOME INDICATORS
Indikator A: Indeks for landbrugets reale faktorindkomst pr. årsarbejdsenhed
Indicator A: Index of the real income of factors in agriculture per annual work unit
Dette mål svarer til den reale nettoværditilvækst i faktorpriser inden for landbruget pr. samlet årsarbejdsenhed (60).
This yardstick corresponds to the real net value added at factor cost of agriculture per total annual work unit (60).
Indikator B: Indeks for landbrugets reale nettovirksomhedsindkomst pr. ulønnet årsarbejdsenhed
Indicator B: Index of real net agricultural entrepreneurial income, per unpaid annual work unit
Når den omregnes til indeks for hver medlemsstat, giver den oplysninger om indkomstudviklingen, men ikke indkomstniveauet.
Converted into the form of an index for each Member State, it provides information on trends rather than on income levels.
Den er mest anvendelig i de lande, hvor landbruget er organiseret i enkeltmandsvirksomheder.
It is most useful in those countries where agriculture is organised in the form of sole proprietorships.
På grund af de traditionelle selskaber, som har en virksomhedsindkomst udelukkende med lønnet arbejdskraft, er indikator Β overvurderet i forhold til en indkomststruktur baseret på enkeltmandsvirksomheder.
On the other hand, in view of the existence of "conventional" companies which generate entrepreneurial income exclusively with paid labour, Indicator Β is overestimated in comparison with a notion of individual income.
Denne ulempe kan gøre det umuligt at sammenligne indkomstniveauet mellem medlemsstaterne, hvis vægten af klassiske selskaber er meget forskellig.
This drawback may prevent a comparison of income levels between Member States if the proportions of "conventional" companies differ very much.
Aggregatet giver mulighed for at foretage en tidsmæssig sammenligning af indkomsterne i landbrugserhvervet mellem medlemsstaterne.
It allows comparability over time of the income of the agricultural industry between Member States.
AGGREGERING AF INDKOMSTINDIKATORERNE FOR EU
AGGREGATION OF INCOME INDICATORS FOR THE EUROPEAN UNION
Indeksene og ændringstakten for EU som helhed kan beregnes som vejede gennemsnit af de nationale indeks eller ændringstakter eller direkte ud fra EU­aggregater, der fremkommer ved omregningen af de nationale data i EUR eller i købekraftstandarder (KKS).
Indices and rates of change for the European Union as a whole can be calculated either as weighted averages of the national indices or rates of change, or directly on the basis of Community aggregates obtained by converting national data into EURO (or PPS).
I begge tilfælde er det nødvendigt at vælge basisår: enten det år, ud fra hvilket de forskellige landes andel fastlægges ved beregningen af EU­gennemsnittene, eller det år, hvis vekselkurs anvendes til beregning af aggregaterne.
In both cases, a base year has to be chosen; either the year used to determine the shares included from the various countries in the calculation of the Community averages, or the year whose exchange rates were used to calculate the aggregates.
Der anvendes lidt forskellige metoder og forskellige basisår, alt efter om beregningerne skal anvendes til en analyse af udviklingen på kort sigt (ændring mellem år η i forhold til år n­1) eller på længere sigt (den generelle udvikling fra 1980 til år n).
Slightly different methods and different base years are used depending on whether the calculations represent an analysis of a short-term trend (changes in year "n" compared with year "n-1") or of a long-term trend (generally from 1980 to year n).
Ved en analyse af den kortsigtede udvikling beregnes ændringerne i indikatorerne for den nominelle eller reelle indkomst i EU for året η i forhold til året n­1 som vejede gennemsnit af den tilsvarende beregnede ændring i medlemsstaterne, idet vægtningskoefficienterne beregnes på grundlag af ¡ndkomstaggregater for året n­1, der omregnes til ECU til kursen i året n­1. Disse koefficienter er naturligvis specifikke for hvert aggregat.
For the analysis of a short-term trend, the rates of change of the nominal or real income indicators of the European Union for year η compared with year n-1 are calculated as weighted averages of the corresponding rates of change estimated in the Member States, the weighting coefficients being calculated on the basis of the income aggregates for year n-1, converted into EURO at the exchange rates of year n-1; these coefficients are naturally specific for each aggregate.
For at tage hensyn til deltidsarbejde og sæsonarbejde måles beskæftigelsen Inden for landbruget og ændringerne heri I ârsarbejdsenheder (ÃAE).
In order to take into account part-time and seasonal work, agricultural employment or changes therein are measured in annual work units (AWU's).
En ÂAE er en fuldtidsbeskæftiget persons landbrugsmæssige arbejde i landbrugsbedriften i løbet af et år.
One AWU corresponds to the input, measured in working time, of one person who is engaged in agricultural activities in an agricultural unit on a full-time basis over an entire year.
Der skelnes mellem ulønnede ÄAE og lønnede ÅAE, der tilsammen udgør de samlede ΛΑΕ.
A distinction is drawn between unpaid and paid AWUs, which together make up total AWUs.
Dette mål for indkomsten svarer for enkeltmandsvirksomheders vedkommende til det tidligere begreb "medhjælpende familiemedlemmers nettoindkomst ved landbrugsaktivitet".
This measure of income corresponds to the former measure "net income from family agricultural activity" for sole proprietorships.
Kapitel IV - Indikatorer for landbrugserhvervets indkomst eurostat
Chapter IV - Income indicators of the agricultural industry eurostat method based on year n-1 appears the most appropriate for a short-term analysis, and is the one that is most consistent with that used by individual Member States.
Ved en analyse af udviklingen på længere sigt beregnes indeksene og ændringerne i indkomstindikatorerne for EU på grundlag af EU-aggregater, der udtrykkes i ECU i konstante 1995vekselkurser. Hvis der er tale om værdier udtrykt i reale værdier (dvs. efter fratrækning af den gennemsnitlige prisstigning), baseres de anvendte deflatorer også på 1995 = 100. Denne metode, der er baseret på 1995, forekommer at være den mest egnede til at beskrive og analysere udviklingen for hele perioden 1980 - år n.
For analysis of the long-term trend, the indices and rates of change of the income indicators for the European Union are calculated on the basis of the Community aggregates expressed in EURO at constant 1995 exchange rates: for values expressed in real terms (i.e. after deduction of the effect of the average rise in prices), the deflators used are also based on 1995 = 100.
DEFLATERING AF INDKOMSTINDIKATORERNE
DEFLATION OF INCOME INDICATORS
For hver medlemsstat fremkommer indeksene og værdiændringerne i reale værdier i indkomstindikatorerne ved at deflatere de tilsvarende nominelle data med det implicitte prisindeks for bruttonationalproduktet.
For each Member State, the indices and the changes, in real terms, of the values of the income indicators are obtained by deflating the corresponding nominal data with the implicit price index of gross domestic product.
En række vigtige faktorer, bl.a. pålidelighed og sammenlignelighed, taler for at anvende denne deflator. Det implicitte prisindeks for bruttonationalproduktet er en indikator for det generelle prisniveau for samtlige producerede varer og samtlige ydede tjenester i hele økonomien.
Important factors such as reliability and comparability are points in favour of using this deflator.
Man kunne også forestille sig som deflator at anvende prisindekset for den endelige indenlandske anvendelse.
The price index of national final uses also comes into consideration as a deflator.
Til forskel fra prisindekset for bruttonationalproduktet tager dette indeks også direkte hensyn til udenrigshandelens indflydelse og reagerer således hurtigere og mere nøjagtigt på ændringer i importpriserne (f.eks. ændringer i energipriserne).
Unlike the GDP price index, it takes the effect of external trade equally and directly into account and thus reflects more quickly and clearly any charges in the prices of imports (e.g. energy price movements).
For at fastholde sammenligneligheden med andre statistikker fra Europa-Kommissionen er man dog gået bort fra Ideen om at indføre en ny deflator.
Nevertheless, in order to safeguard comparability with other statistics compiled by the European Commission, it was decided not to introduce a new deflator.
Indkomstaggregaterne i reale værdier for EU som helhed fremkommer ved først at deflatere de nominelle værdier (i løbende priser), der er registreret i de forskellige medlemsstater, med det implicitte prisindeks for det pågældende lands bruttonationalprodukt, hvorefter de omregnes til EUR til 1995-vekselkursen ved langsigtede analyser og kursen i år n-1 ved analyser af den kortsigtede udvikling, således som det er anført ovenfor.
Real income aggregates for the European Union as a whole are obtained by first deflating the nominal values (at current prices) recorded in the various Member States, applying the implicit price index of gross domestic product of the particular country concerned, and then converting them into EURO (at 1995 exchange rates for long-term analysis and at those of year n-1 for the short-term trend, as indicated above).
Resultaterne sammenlægges herefter, således at der fremkommer reale værdier for EU.
The results are thus added up so as to obtain the real values for the European Union.
Det er på grundlag af disse aggregater i reale værdier, at man beregner indeksene og ændringstakterne for EU, idet der således aldrig eksplicit anvendes en "EU-deflator".
It is on the basis of these aggregates in real terms that the indices and rates of change for the European Union are calculated, which means that an "EU deflator" is never explicitly involved.
LANDBRUGS- OG SKOVBRUGSREGNSKABERNE OPGJORT I FASTE PRISER
VALUATION OF ECONOMIC ACCOUNTS FOR AGRICULTURE AND FORESTRY AT CONSTANT PRICES
Når man skal foretage økonomiske analyser, er det i forbindelse med ændringer i værdien interessant at kunne skelne mellem ændringer, der skyldes mængdeændringer, og ændringer, der skyldes prisændringer.
For the purposes of economic analysis, when looking at how values change, it is useful to distinguish between those due to changes in volume and those due to changes in price.
Det fremgår klart af ENS 95 (10.15.­10.18.), at priskomponent kun bør indeholde ændringer, som vedrører priser, og at alle andre ændringer bør indgå i mængdekomponenten.
The ESA 95 (10.15.-10.23.) clearly states that the price component should only include changes relating to prices and that all other changes should be included in the volume component.
Kvalitetsforskelle mellem produkter (fysiske karakteristika, forskellige former for salgssteder mv.) betragtes som mængdeændringer og ikke som prisændringer.
Thus, differences in "quality" between products (physical characteristics, types of retail outlet etc.) are to be taken into account as volume and not price changes.
For et stort antal varer og tjenesters vedkommende findes der flere forskellige kvaliteter.
For many goods and services there exist several variations which differ in 'quality'.
I ENS 95 opregnes flere faktorer, der giver anledning til kvalitetsforskelle, men for LR er den vigtigste de "fysiske karakteristika".
The ESA 95 defines several factors which give rise to differences in quality, but the most important for the EAA is that linked to 'physical characteristics'.
For et givet produkt kan der være fysiske forskelle, der indebærer, at de fysiske enheder (f.eks.
This recognises that within the definition of a given product, there may be physical differences which imply that the physical units (e.g. one tonne) are not identical in an economic sense.
1 ton) ikke er identiske i økonomisk forstand.
An example of this is with two tons of grain sold in two consecutive years.
Som eksempel kan nævnes to tons korn, der sælges I to på hinanden følgende år: det første år er alt kornet af en kvalitet, så det kan males til mel, mens under halvdelen er af denne kvalitet det følgende år, således at resten må sælges som foder.
In year one all the grain is of milling quality, in year two, less than half is of milling quality, the rest is sold for feed.
Det betyder, at gennemsnitskvaliteten af kornet er faldet.
This means that the average quality of the grain has fallen.
Den anden vigtige kvalitetsforskel for LR er den, som skyldes skift mellem markeder med forskellige priser, f.eks. indenlandske kontra udenlandske eller Industrielle anvendelser kontra markeder for konsumvarer (jf. ENS 95, 10.15.­10.18.).
The other difference in 'quality' important for the EAA is that of a shift in sales of a product between two differently priced markets, e.g. domestic and external, industrial use and sales to consumers (cf. ESA 95, 10.15.-10.18.).
I indikatorerne mængde og pris, der anvendes til udarbejdelse af data i faste priser, skal der indregnes kvalitetsændringer.
The indicators of volume and price used to compile data at constant prices have to take account of changes in quality.
Det anbefales derfor, at der tages udgangspunkt i det mest detaljerede niveau, for at nå så tæt som muligt til fuldstændig homogene enkeltprodukter.
It is therefore recommended that work is conducted at the greatest level of detail in order to get as close as possible to entirely homogeneous elementary products.
Hvis produkterne er fuldstændig homogene, kan ændringer i fastprisværdien beregnes skønsmæssigt på basis af rene mængdeændringer.
If the elementary products are entirely homogeneous, changes in volume can be estimated on the basis of changes in quantity.
Statistiske data foreligger imidlertid ofte kun i mere aggregeret form og vedrører derfor ikke strengt homogene produkter.
However, statistical information is often only available at a more aggregated level and therefore no longer concerns strictly homogeneous products.
I dette tilfælde nævner ENS 95 (10.32.), at det er hensigtsmæssigt at deflatere værdien for indeværende år med et egnet prisindeks for at foretage en skønsmæssig beregning af mængdeændringerne.
In this case, the ESA 95 (10.32.) states that it is preferable to deflate the value for the current year by a suitable price index to estimate changes in volume.
Det detaljeringsniveau, for hvilket det anvendte indeks anses for at være et indeks for enkeltprodukter (det pågældende produkt betragtes således som homogent), kaldes det elementære aggregeringsniveau. I LFR/SR anvendes det elementære aggregeringsniveau, som mindst svarer til det mest detaljerede klassificeringsniveau i dataindberetningstabellen.
The level of detail for which the index used is assumed to be an elementary index (the product under investigation is thus considered as homogeneous) is called the elementary level of aggregation.
Et mere detaljeret niveau er imidlertid at foretrække til udarbejdelse af prisindeks.
A greater level of detail is, however, desirable for compiling price indices.
For hvert aggregat af vare­ og tjenestetransaktioner skal pris­ og kvantumsmål konstrueres således, at værdiindeks = prisindeks χ mængdeindeks hvilket betyder, at enhver ændring i værdien af en bestemt strøm enten skal henføres til en prisændring eller en mængdeændring eller en kombination af disse to (ENS 95, 10.13.).
This means that each and every change in the value of a given flow must be attributed to either a price change or a change in volume or a combination of the two (cf. ESA 95 10.13.).
Denne systematiske opdeling af ændringerne i de løbende værdier i bestanddelene "prisændringer" og "mængdeændringer" er begrænset til varer og tjenestetransaktioner og til de elementer, der indgår i værdiansættelsen af disse transaktioner (produktion, forbrug i
The systematic breakdown of the changes in current value into the components "changes in price" and "changes in volume" is restricted to flows representing transactions of goods and services and to elements concerned in the valuation of these transactions (production, intermediate
Håndbog om LR/SR 97 (Rev. 1.1) produktionen, forbrug af fast realkapital, brutto­ og nettoværditilvækst, faste bruttoinvesteringer, lagerændringer, produktskatter og ­subsidier.
Manual on the EAA/EAF 97 (Rev. 1.1) consumption, consumption of fixed capital, gross value added, net value added, GFCF, change in stocks, taxes and subsidies on products).
Valg af indekstyper
Choice of index formula
I ENS 95 (10.62.) anbefales brugen af Fisher­indeksene. Imidlertid er der en række ulemper forbundet med disse indeks, hvortil kommer at de ikke er additive, og at de kræver store mængder basisdata.
The ESA 95 (10.62.) expresses a preference for using Fischer indices.
Derfor accepteres det i ENS 95, at der kan anvendes et mængdeindeks af Laspeyres­typen og et prisindeks af Paasche­typen.
For this reason, the ESA 95 grants that an acceptable method is to use a Laspeyres-type index of volume and a Paasche-type index of prices.
I overensstemmelse med anbefalingerne i ENS 95 måles mængdeændringer i LR/SR ved hjælp af indeks af Laspeyres­typen og prisændringer ved hjælp af indeks af Paasche­typen.
In accordance with the recommendations of the ESA 95, in the EAA/EAF, changes in volume are measured using Laspeyres-type indices and changes in price are measured using Paasche-type indices.
Laspeyres mængdeindeks:
0 Laspeyres volume index:
Po prisen, der er registreret i basisår 0
0 p represents price recorded in year n; n q
0 mængden, der er registreret i basisår 0 q n mængden, der er registreret i år η
0 represents the quantity recorded in the base year 0; q n represents the quantity recorded in year n;
V værdien, der er registreret i basisår 0: (V
V represents the value recorded in the base year 0: (V
Mængdeændringer måles ved hjælp af indeks af Laspeyres­typen: mængdeændringer i indeksserier vægtes derfor ved hjælp af værdien i basisåret.
Changes in volume are measured using Laspeyres-type indices: changes in the quantities of elementary series are therefore weighted by the value in the base year.