natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De to dokumenter udgør nu en handlingsramme, ikke alene for de nuværendemedlemsstaters, men også for kandidatlandenes udformning af erhvervspolitik.
These now provide a framework for action, not only forexisting Member States, but also for the candidate countries, when devising their enterprise policies.
Derfor må hovedvægten lægges på at fremme iværksætterkulturen og på at skabe detbedst mulige erhvervsklima, hvad enten detgælder adgang til innovation og finansieringeller fuld udnyttelse af det indre marked.Desuden må SMVerne uden unødige hindringer kunne deltage i EU-programmer påområder som faguddannelse,forskning/udvikling og innovation.
This means that priority has to be given tofostering entrepreneurship and creating thebest possible business environment, whetherit be to access innovation and finance or totake full advantage of the single market. Inaddition, SMEs need to be able to participatewithout undue obstacles in EU programmesin such areas as training, R & D and innovation.
Min udnævnelse som SMV-repræsentantafspejler princippet om at "tænke småt først",
My appointment as the SME Envoy reflectsthe ‘think small first’ approach set out in boththe Multiannual Programme for Enterprise
Et af chartrets mål består konkret i at udvikle en stærkere og mere effektiv repræsenta-
One of the charter’s objectives is precisely todevelop a stronger and more effective representation of small enterprises’ interests at EU
Oprettelsen afposten som SMV-repræsentant eret vigtigt skridt i den retning.
Establishing the post of SMEEnvoy is an important steptowards this objective.
SMV-repræsentantens opgaver Mit hovedmål er at oprette direkteog nære bånd mellem Kommissionenog »SMV-samfundet«.
SME Envoy’s mission My main aim is to set up directand close links between the Commission and the SME community.
Jeg læggermegen vægt på denne dialog, derbør føre til, at erhvervslivets interesser og behov klart identificeres ogvidereføres til de relevante afdelinger i Kommissionen. Vi må væreopmærksomme på SMVerne, heriblandt små- og mikrovirksomhederne, og samle deres tilbagemeldingerfor at sikre, at deres prioriteringerhøres og følges op med passendeog effektive tiltag.
I attach great importanceto this dialogue so that businesses’interests and needs are clearlyidentified and relayed to the relevant Commission departments.We need to pay attention to SMEs, including small and microenterprises, and collect their feedback, in order to ensure that theirconcerns are taken on board andadequate and efficient measuresare implemented.
bedring af finansieringsvilkår, udvikling af kvalitetsstøttetjenester for SMVer og forenkling af adgangen til EU-programmer.
Commission of SMEs’ specific needsor concerns when new legislationis drafted or support programmesare designed and implemented.
Denne opgave skal supplere eksisterende initiativer fra GD for Erhvervspolitik såsom erhvervskonsekvensvurderingen, medhvilken man tilstræber at evaluere EU-lovgivningens følgevirkninger for virksomheder, ellergruppen for erhvervspolitik(EPG), der hjælper Kommissionenmed at træffe beslutning omerhvervspolitiske initiativer, og ihvilken SMVerne allerede er repræsenteret.
This task will supplement existing Enterprise DG initiatives such as the Business Impact Assessment, whichaims to evaluate the impact of EUlegislation on businesses, or the Enterprise Policy Group, which helpsthe Commission to decide on enterprise policy initiatives, and in which SMEs are already represented.
Jeg er også meget bevidst omhåndværks- og andre småvirksomheders særlige egenskaber,og dem agter jeg at sørge for entilstrækkelig hensyntagen til.
I am also very aware of the specialcharacteristics of small businessesand craft enterprises and I willmake sure that these are properlytaken into account.
At få etableret en permanent dialog med SMVerne falder også itråd med retningslinjerne i Kommissionens hvidbog fra juli2001, Nye styreformer i EU, som isig selv vil hjælpe os til at fåudviklet en mere gennemskueligbeslutningsproces på basis af enbedre høring.
Furthermore, establishing a permanentdialogue with SMEs is in line withthe guidelines of last July’s Commission White Paper on European Governance. As such, itwill help us to develop a more transparent decision-making processbased on better consultation.
Ud over arbejdet for ovennævntepolitiske mål er det mit sigte atsørge for, at forespørgsler oganmodninger fra SMVer ellerderes repræsentative organer (omf.eks. oplysning vedr. lovgivningeller EU-programmer) besvares pårettidig og hensigtsmæssig vis.Dette vil finde sted i samordningmed netværk såsom Euro Infocentrene (EIC), der i forvejen formidler værdifuld oplysning ogrådgivning til SMVer.
Besides these policy aspects, myobjective is to ensure that queriesand requests from SMEs or theirrepresentative bodies (for example, concerning information onlegislation or EU programmes) areresponded to in a timely andappropriate manner.
EICernebesvarer hvert år ca. 400.000spørgsmål om praktiske erhvervsbehov af så forskellig art somanmodning om hjælp til virksomhedssamarbejde, markedsinformation, deltagelse i offentligeudbud og licitationer, standardisering, certificering og e-handel.
This will bedone in coordination with existingnetworks such as the Euro Info Centres which already providevaluable information and adviceto SMEs and respond annually tosome 400 000 questions coveringpractical business needs.
Endelig agter jeg at arbejde for enyderligere styrkelse af forbindelserne mellem SMV-organisatio-
Early initiatives As an interface between the Commission and the small business community, I will give priority to meeting SMEs and their representatives and listen to them,not only at European level, butalso nationally.
Indledende initiativer Som mellemled mellem Kommissionen og SMV-kredse viljeg prioritere det højt at mødes med SMVer og deres repræsentanter oglytte til dem, ikke alene på EU-niveau men også på nationalt plan.Under sådanne møder vil der blivedrøftet konkrete, erhvervspolitiskeemner af aktuel interesse såsom for- april-juni 2002
Finally, I will further activate therelationship between SME organisations and other Commissiondepartments whose activities caneither benefit, or impact on, smallbusinesses. I will provide guidance about the right service tocontact and I aim to strengthenawareness throughout the
Selskabsskat og innovation
Corporation tax and innovation
Skattepolitik er et nøgleinstrument, hvormed regeringernekan påvirke den private industris beslutninger og investering iforskning og teknologisk udvikling (FTU),anspore til innovation samt fremmekonkurrencedygtighed og økonomisk vækst. Europa-Kommissionen harfinansieret et pionérarbejdei form af en undersøgelse*.Målet er at stimulere en velorienteret debat blandtpolitikere om selskabsbeskatning og innovation,idet man analyserer beggeemner samtidig og giver ethurtigt indblik i aktuelle former for praksis i Europa.
Fiscal policy is a key instrument through which governments can help steer private industry’s R & Dinvestment decisions, encourageinnovation and foster competitiveness and economic growth.A pioneering European Commission-funded study* seeks to stimulatean informed debateamong policy makerson corporation taxationand innovation by presenting both theissues at stake and asnapshot of currentpractices in Europe.
uropas skatteland- skab er en mosaik af særskilte skatteordninger, skud, støtteordninger eller lån med lav rente, idetman herved kan fokusere på de teknologiskehovedsektorer og -aktiviteter, som regeringerneprioriterer højest.
grants, subsidies or low interest loans,since these can be focused on those keytechnological sectors and activities that governments consider to be a priority.
De forskellige ordninger afspejler de lige så forskellige nationale prioriteringer, traditioner ogerhvervsvilkår.
E the responsibility of national governments.They reflect varying domestic priorities, traditions and business environments.
Det er derfor svært at udpege enenkelt skatteordning, der ansporer til innovationog FTU (forskning og teknologisk udvikling), ogblot overføre den til andre lande.
This makesit difficult to single out any one fiscal measurethat encourages innovation and research andtechnological development (RTD) and simplytransfer it to another economic environment.
På den anden side har lande som Portugal,Spanien og Italien, hvis innovationsmæssige formåen, målt med den europæiske »resultattavle forinnovation«, er ringere, indført generelle skatteincitamenter.
On the other hand, countries such as Portugal, Spain and Italy, with a weaker innovative performance, as measured by the European Innovation Scoreboard, haveadopted general fiscal incentive programmes.
Dermed kan regeringerne tilstræbe atstimulere til investering i et bredt udsnit af innovationsaktiviteter og ikke blot inden for noglebestemte sektorer.
These enable governments to tryto stimulate expenditure across a wide rangeof innovation activities, as opposed to withinspecific sectors.
Samtidig får virksomhedernemulighed for at fastlægge deres egne interne prioriteringer.
They also allow companies toestablish their own internal priorities.
Med en analyse af de nuværende politikker, hvorman ser nøjere på deres praksis og særpræg, kanman imidlertid finde eksempler på beskatningspraksis og nå frem til en bedre forståelse af fordele og ulemper ved bestemte skatteincitamentereller skattelettelser.
However, an analysis of the current policies,examining their rationale and distinctive features, can identify examples of taxationpractice and provide a better understandingof the advantages and disadvantages of particularfiscal incentives or tax relief measures.
De mange indfaldsvinkler, som man i medlemsstaterne har valgt til fremme af FTU og dermed innovation og konkurrencedygtighed, afspejler de forskellige målsætninger.
The many approaches Member States haveadopted towards encouraging RTD to boostinnovation and competitiveness reflect theirdifferent objectives.
Definition af innovation På grund af de lovbestemte definitioner, der styrerområdet, er FTU den teknologiske innovationsaktivitet, som i størst udstrækning støttes via reglerne for selskabsbeskatning.
Defining innovation Due to the legal definitions governing thismatter, R & D is the most commonly supportedtechnological innovation activity under corporation tax rules.
I den uafhængige rapport, som Kommissionen har finansieret, bemærkes det, at begrebet innovation spænder langtvidere, og det foreslås, at også andre områder
But the independentreport funded by the Commission notes thatthe concept of innovation goes far wider andsuggests that other aspects, such as technologytransfer, might benefit from greater assistance.
Innovation skal opdateres inden juni, indeholderde gældende EU-regler på området.
Innovation
Set i relation til EUs udvidelse vilundersøgelsens resultater tilligekunne stimulere den politiske debatom skatteincitamenter til fremme aferhvervslivets innovationsmæssigeformåen i kandidatlandene.
The study’s findings could alsohelp, in the EU enlargement context, to stimulate the policydebate on fiscal incentives toboost business innovation performance in the candidatecountries.
I rapporten fremhæves det, at isærstore virksomheder drager fordele afde fleste skatteincitamenter, og at deltagerandelen blandt SMVer fortsat erlavere end tilsigtet af regeringerne.
The report highlights that largecompanies are the main beneficiaries of most tax incentives andthat the take-up rate among SMEs continues to be lower thangovernments intend.
Forat afhjælpe problemet foreslås det, atincitamenterne gøres lette at forstå ogadministrere, og at de støtteberettigede aktiviteter defineres klart.
To remedythis, it recommends that incentives be easy to understand andsimple to administer, with cleardefinitions of eligible activities.
De nuværende fælleskabsrammer for statsstøtte til FTU, der
Other interestinginitiatives include the Italian taxcredit for training, the Dutch fiscalincentive for hiring researchpersonnel and tax deductions in France for spin-off companies.
Af andre interessante initiativer nævnes Italiens skattegodtgørelse for faguddannelse, Hollands
The current Community Framework on state aid for R & D,due to be updated by June, setsout the EU rules that must becomplied with in this area.
Fremme af regional innovation den nye, globale økonomi afhænger Europas konkurrence-
Promoting regional innovation n the new global economy,Europe’s competitivenessdepends on its ability to
I evne af evnen til at udnytte alle samt for at se nøjere på de nye,regionale innovationsstrategier,som man er i færd med at indførei EU-kandidatlandene.
I good practice and examine thenew regional innovation strategiesbeing launched in the EU membership candidate countries.
sine ressourcer i form af viden, færdigheder og iværksætteraktivitet.
exploit to the full all its resourcesof knowledge, skill and entrepreneurial activity.
blevet udvidet, og der nu læggesstørre vægt på den regionaledimension af forsknings- og innovationspolitikken i det sjette rammeprogram for forskning, somløber indtil 2006.
Regions in Europe (IRE) networkand with the greater emphasis onthe regional dimension ofresearch and innovation policycontained in the Sixth Research Framework Programme, whichruns until 2006.
De regionale myndigheder kanher spille en afgørende rolle medat mobilisere virksomheder, plejenetsamarbejde med lokale firmaer, knytte forskningskontakter ogslå broer til andre EU-regioner.
Regional authorities can play avital role here by mobilisingenterprises, networking withlocal companies, establishingresearch contacts and creatingbridges to other parts of the Union.
På en kommende konference kanman tage bestik af fremskridtenepå dette område og overveje fremtiden for regional innovationspolitik. Stedet er IREs tredje plenarmøde, der foregår i Stratford-upon-Avon (UK), den 17.-18. juni.
An opportunity to take stock ofprogress in this area and to consider the future of regionalinnovation policy will come withthe third IRE plenary meeting at Stratford-upon-Avon (UK) on 17-18 June.
Kommissionen har siden begyndelsen af 90erne erkendt vigtigheden af den regionale medvirken og har hjulpet over 100regioner til at udvikle en konsekvent innovationspolitik.
Since the early 90s, the Commissionhas recognised the importance ofthis regional contribution and hashelped over 100 regions to developcoherent innovation policies.
Der er udsigt til, at tendensenfortsætter, idet netværket af innovative regioner i Europa, IRE er
This trend is set to continue withexpansion of the Innovating
Der er tidligere afholdt to lignendearrangementer, ét i Bruxelles(1998) og ét i Madrid (2000).
The conference, after similarevents in Brussels (1998) and Madrid (2000), will bring togetherall the members of the IRE network to reinforce its corporateculture, offer opportunities fornetworking and exchange of
Fra virksomheder, fagforeninger, NGOer (interesseorganisationer) og enkeltpersoner har Europa-Kommissionen modtaget omkring 250 reaktioner på grønbogen »Fremme af en europæisk ramme for virksomheders sociale ansvar«, der udkom i juli sidste år (se Erhvervslivets Europa nr. 5).
The European Commission has received around 250 responses from businesses, trade unions,non-governmental organisations and individuals to the green paper it published last July oncorporate social responsibility (see Enterprise Europe No 5).
Disse tilbagemeldinger vil indgå i udformningen af et dokument, som Kommissionen agter at fremlægge til sommer.
These reactions will help shapethe policy paper it intends to produce by the summer.
jener det virksomheders langsig- tede interesser at overgå deres ansvar som et led i den brederesammenhæng i en bæredygtigudvikling.
responsibility for this lies with They favour clearly identifing whatgovernments, while business is expected of enterprises (based s it in companies’ long-terminterests to exceed their socialand environmental obligations
T sociale og miljømæssige forplig- fremskridt er begrænsede.Hovedansvaret herfor ligger hosregeringerne, idet initiativer fra virksomhedsside supplerer og ikke erstatter den almindelige politik.
on international agreements), useof regulatory means (such as theobligation to report on social andenvironmental performance) andestablishing efficient policy initiatives to promote responsiblebusinessbehaviour.
telser samt at have en etik, der er helt itop?
performance?
Det er et af de centrale spørgsmåli debatten, der blev indledt, da Kommissionen sidste år offentliggjordesin grønbog »Fremme af en europæiskramme for virksomheders socialeansvar«.
That is one of thecentral questions raised in the debatelaunched by the Commission’sgreen paper last year on the concept of corporate social responsibility (CSR).
NGOerne går klart ind for en indkredsning af, hvad der forventes afvirksomhederne (på basis af internationale aftaler), brug af lovstyringsmidler (som f.eks. påbudt indberetning af sociale og miljømæssige resultater) samt etablering af effektive,politiske initiativer for at fremme enansvarlig virksomhedsadfærd.
There is also a strong feeling in thebusiness community that any movesto develop corporate social responsibility should take place on a global,rather than European, level, sincespecific EU standards could imposeconflicting priorities on firms.
Mange erhvervsfolkfremhæver sammenhængen mellemvirksomheders sociale ansvar og denbredere dagsorden om en bæredygtig udvikling.
After it has fully analysed theseresponses, the Commissionintends to present in July a policypaper proposing an EU-wideapproach to corporate socialresponsibility.
Ude i virksomhederne mener mangenerelt, at Kommissionen bør nøjesmed at formidle og fremme kommunikationen og koncentrere sig omaktiviteter, der fremmer bevidsthedog viden om fordelene ved virksomheders sociale ansvar, og anspore tiludveksling af den bedste praksisblandt virksomheder.
Many companiesbenefits of CSR and encouragehighlight the links between the exchange of best practicecorporate social responsibility between companies.and the wider sustainable devel- opment agenda.
De foretrækker en dialog medarbejdsgiverne for at få afstukket enklar definition af begrebet »virksomheders sociale ansvar«.
Any attempt to regulate itwould hamper companies’ creativityand reduce their motivation to domore than meet their legal responsibilities.
Samtidig påpeges det fra erhvervslivetsside, at virksomheders sociale ansvar eret frivilligt koncept.
They stressed that flexibilitywas needed to allow firms to adaptpractices to their specific circumstances and ruled out a ‘one size fitsall’ approach.
De erhvervsdrivende gør opmærksom på, at deres muligheder for atbidrage til sociale og miljømæssige
Non-governmental organisationsrepresenting a range of issues(human rights, trade, environmentaland social) are closely following thecurrent debate and consider CSR aspart of the broader context of sustainable development.
Via EU-programmet IDA, der handler om elektronisk dataudveksling mellem offentlige administrationsmyndigheder, samles ogoffentliggøres eksempler på god praksis inden for dette felt.
Examples of best practice are being collatedand published by the Union’s programme on the electronic interchange of data betweenadministrations (IDA).
handlingsplanen eEurope er begre- bet "elektroniske offentlige indkøb"
It identified eProcurement asa key area where technological
De to programmer dækkeroffentliggørelsesfasen.Sideløbende beskæftiger man signu også med hindringer af elektronisk art i alle led af den tværnationale e-procurement, heriblandt: søge efter udbud af interesse - ogudvalget er potentielt verdensomspændende.
While these two projects cover thepublication phase, the IDA programme is now addressing transborder issues at all stages of theprocurement process.
Desuden kan manbenytte standardiserede, elektroniskeformularer, der blot skal udfyldes éngang, ligesom afgivelse af tilbud,kontraktundertegning og faktureringkan foregå elektronisk.
Among the eBorders already identified, are: also enables the use of standardelectronic forms which need tobe filled in just once, electronicdelivery of the offer, online signature of the contract andelectronic invoicing.
Ved at publicere offentlige udbud på Internettet øger mangennemskueligheden og spareromkostninger.
Publishing tenders onlinedelivers increased transparencyand reduced costs.
ePROCUREMENT - BEDSTE PRAKSIS
ePROCUREMENT BEST PRACTICE
• manglende interoperabilitet mellem elektroniske signaturer•manglende interoperabilitet mellem de smart cards og smart card-læsere, der bruges som signaturredskaber• manglende standarder for elektroniske kataloger• manglende standarder til tydning af dokumenter i XML(extensible markup language).
•lack of interoperability betweendifferent electronic signatures,• lack of interoperability betweensmart cards and smart cardreaders used as signing devices,• lack of standards for electronic catalogues, and•lack of standards to interpret the content of extensible markup language (XML)documents.
Ud over de økonomiske fordele giverden elektroniske indkøbsmetode enlettere adgang til verdensmarkedet,netop i kraft af den bedre gennemskuelighed og enklere administration. De nye perspektiver kan isærgavne små og mellemstore virksomheder, som hermed bliver i stand tilat søge afsætningsmuligheder udenfor deres hjemmemarked.
•SAOMAP (France), •SILICE (Spain), •Victorian Government Purchasing Board (Australia),•Joint Electronic Procurement (Belgian Federal Government),•European Space Agency, Office of Government Commerce (UK), and • eTenders(Ireland).
De udførte case-studies og tiltag med henblik på at afskaffe»e-barriererne«suppleres af jævnlige møder, hvor eksperter, derarbejder med emnet i EU- og EØS-landene samt inden for Kommissionen, udveksler videnog erfaring.
The case studies and moves toremove eBorders are complemented by regular meetingsbetween experts working in thisarea from Member States, the European Economic Area and the Commission to exchange information and experience.
Inden for det offentlige kan elektronisk indkøb - eProcurement - udgøreen sammenhængende proces, ligefra forberedelse og elektronisk offentliggørelse af udbud til slutafregningog kontraktafvikling.
For public administrations, eProcurement can be a seamlessprocess going from the preparation and electronic notificationand publication of the tender, tothe final payment and closure ofthe contract.
Processen kanomfatte modtagelse af bud, evaluering, kontrakttildeling, - udstedelseog -styring samt afregning - altsammen elektronisk pr. Internettet.
This can includereceipt of electronic tenders,evaluation, awarding, issuingand managing the contract electronically and making onlinepayments.
For private virksomheder muliggørden elektroniske metode brug afautomatiske forvalgsteknikker til at
For enterprises, it opens up thepossibility of using automaticpreselection techniques to searchfor tenders of interest from a
E-hindringer afskaffes Elektroniske offentlige indkøb påtværs af landegrænser i EU erimidlertid kun en mulighed i detomfang, at systemerne kan arbejde sammen, så elektroniske barrierer undgås.
Avoiding eBorders However, access to transborderpublic eProcurement in the Union is only possible if barriers(dubbed ‘eBorders’) can beavoided through a high degreeof interoperability.
Udfordringen erallerede taget op i form af Kommissionens SIMAP- og TED-programmer, der henholdsvisgiver baggrundsinformation omindkøbsmarkeder og letter søgning af udbud i EFT (De Europæiske Fællesskabers Tidende).
The Commissionisalreadytacklingthesechallenges through its SIMAPand TED programmes whichrespectively provide backgroundinformation on procurementmarkets and facilitate searchesfor tenders in the EU’s Official Journal.
I hvilket omfang påvirker det europæiske virksomheders konkurrenceevne at skulle følgenormer baseret på de »bedste tilgængelige teknikke« (BAT - Best Available Techniques),der skal sikre en høj grad af miljøbeskyttelse?
To what extent does the take-up of best available techniques (BAT) to ensure a highdegree of environmental protection affect the competitivenessof European companies?
Svaret findes i en ny rapport* fra Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier i Sevilla.
The answer is contained in a new report* from the Seville-based Institute for Prospective Technologies.