natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette overvældende fremskridt betyder, at der rundtregnet er 150 millioner internetbrugere i Europa, hvilket vil sige, at vi erpå højde med USA.
This staggering improvement means that there areroughly 150 million web users in Europe — on a par with the US.
På verdensplan erder 404 millioner internetbrugere, ogdette tal forventes at stige til 550 millioner i 2005.
Thenumber of web users world wide is404 million, and this figure isexpected to grow to 550 million by2005.
Prisen på internetadgang falder. Enundersøgelse, som Kommissionengennemførte i november 2001, konkluderede, at de månedlige omkostninger for en typisk privatbruger (dvs.
Internet access costs are going down.A Commission survey carried out in November 2001 found that, for a typical residential user (i.e. 20 hours ofusage off-peak), monthly costs were
Påvej mod et videnbaseret Europa kraft, der er brug for, og it-kompetenteforbrugere vil stå klar til at købe denye varer og tjenesteydelser.
Towards a knowledgebased Europe ready to buy their new products andservices.
Regeringerne i EU-landene har forpligtet sig til:
The governments of the EU countrieshave committed themselves:
Antallet af personer medinternetadgang er stegetdramatisk, og priserne erfaldet.
The number of peoplewith access to the Internet has increaseddramatically and thecosts have gone down.
På topmødet i Lissabon fastslog EU’sledere, at EU’s fremtidige konkurrenceevne afhænger af en fornyet uddannelsespolitik, der omfatter e-læring oglivslang erhvervsuddannelse.
•to a substantial annual increase inper capita investment in humanresources including an increase inspending on education, from anaverage 5% of GDP in 1999 and5.1% in 2000;
•en væsentlig årlig stigning i investeringerne pr. indbygger i menneskelige ressourcer, bl.a. en stigningi udgifterne til uddannelse, fra etgennemsnit på 5 % af BNP i 1999og 5,1 % i 2000
At their Lisbon summit, EU leadersacknowledged that future competitiveness depended on a renovatededucation policy including ‘e-learning’and lifelong vocational training.
•inden 2010 at halvere antallet afunge mellem 18 og 24 år, der kunhar en folkeskoleuddannelse, ogsom ikke følger en videregåendealmen eller erhvervsrettet uddannelse
•to halve by 2010 the number of 18to 24 year olds with only lower-sec-ondary level education who are notin further education and training;
Men EU spiller en afgørende rolle i koordineringen af de nationale politikker iretning af fælles mål for hele Europa.
•to turn schools and training centres, all linked to the Internet, intomulti-purpose local learning centres accessible to all;
•at omdanne skoler og uddannelsescentre — alle med internetforbindelse — til alsidige lokale lærecentre med adgang for alle
Each EU country remains fully responsible for organising its own nationaleducation system and for what istaught in its schools and colleges.
•at enes om europæiske rammer for,hvilke nye grundlæggende færdigheder (bl.a. it-færdigheder, fremmedsprog, teknologikultur, iværksætterånd og sociale færdigheder)der skal opnås gennem livslanguddannelse.
•to agree a European frameworkdefining new basic skills (including IT skills, foreign languages, technological culture, entrepreneurshipand social skills) to be providedthrough lifelong learning.
Det er her, programmet »eLearning« kommer ind.
That is where the ‘eLearning’ programme comes in.
Det koordinerer EU-lan-denes bestræbelser på at moderniserevore uddannelsessystemer, både dealmene og de erhvervsrettede.
It coordinatesnational efforts to modernise our education and vocational training systems.
Måleter at sikre, at alle efter endt skoleganger it-kompetente, og at arbejdstagerehar ret til livslang uddannelse, så dekan holde trit med internetrevolutionen på deres arbejdsplads.
The aim is to ensure that schoolleavers are all computer-literate andthat workers have the right to life-longlearning so they can keep up with the Internet revolution at their workplace.
Resultater: Det oprindelige mål var,at alle skoler i EU skulle have adgangtil internettet og multimedieressourcer inden udgangen af 2001.
Results: The initial target was that bythe end of 2001 all schools in the EUshould have access to the Internet andmultimedia resources.
I 2002er vi nået til, at 93 % af skolerne harinternetadgang sammenlignet med89 % i 2001.
The Union hasachieved a 93% Internet access forschools in 2002 compared to 89% in2001.
Af disse skoler har 64 %en ISDN-forbindelse, mens 19 % harbredbåndsadgang via ADSL-teknologi.Der er stadig store forskelle EU-lan-dene imellem, men de er ved at udlig-
Of these, 64% have ISDN connections while 19% have broadbandaccess via the ADSL technology.
I 2001 var der i gennemsnit éncomputer med internetadgang pr. 25elever. I 2002 var der kun 17 eleverom én computer.
Stimulating the useof the Internet there were only 17 students to everyonline computer.
I dag er målet at fåtallet ned på 15 elever pr. computermed internetadgang inden udgangenaf 2003.
The objective in2002 is to lower the ratio to 15 students per online computer by the endof 2003.
For at stimulere brugen af internettethar EU koncentreret indsatsen om atskabe gunstige vilkår, hvor virksomheder og andre typer organisationerkan udvikle it-færdigheder og digitaletjenesteydelser.
At the workplace, the goal is to ensurethat the people of Europe are in aposition to acquire — at any time inlife — new knowledge and skills toensure their future employability.
Der er f.eks. skabtlovrammer for elektronisk handel iform af et direktiv, der har været gældende i hele EU siden januar 2002.
Thisobjective is crucial in social terms ifthe EU is to head off exclusion in a European Union in which 150 millioncitizens have not completed highersecondary level education.
Imarts 2002 blev der formelt truffetbeslutning om at oprette topdomænet».eu«, der skal give europæiske borgere, organisationer og virksomhedermulighed for at oprette websteder oge-post-adresser, der ender på ».eu« istedet for en landekode eller ».com«.
The guarantee of lifelong learning is thereforeof fundamental importance to our European social model, and helpsmake e-inclusion possible.
På arbejdspladsen er det målet atsikre, at befolkningen i Europa harmulighed for — hele livet igennem —at tilegne sig ny viden og nye færdigheder, så de også fremover kan findebeskæftigelse på arbejdsmarkedet.Dette mål er af afgørende betydning,hvis vi skal forhindre social udelukkelse i et EU, hvor 150 millioner borgere ikke har afsluttet gymnasiet elleren tilsvarende uddannelse.
To stimulate Internet takeup the EUhas concentrated on providing afavourable environment in which companies and any other types of organisation can develop digital skills andservices.
Garantienfor livslang læring er derfor af centralbetydning for vores europæiske samfundsmodel og medvirker til, at vi kannå målet om et informationssamfundfor alle.
It has, for example, set out alegal framework for electronic commerce in a directive which became lawthroughout the EU in January 2002.In March 2002 the formal decisionwas taken to create the ‘.eu’ top leveldomain which will allow European citizens, organisations and businesses tohave web sites and e-mail addressesthat end with ‘.eu’ instead of lettersindicating a country or ‘.com’.
Men de fleste EU-tiltag har ikke væretaf lovgivende art. I stedet har landenelagt indbyrdes pres på hinanden ogudnyttet de årlige »forårsstatusrapporter« til at sikre, at de enkelte EU-lande rent faktisk gør, hvad de har lovet hinanden, for at fremme eGovernment, eHealth, eContent oglignende initiativer.
But most EU action has not involvedlegislation. Instead it has relied onpeer pressure and the annual ‘springreviews’ to make sure the individual EU countries actually do what theyhave promised each other to promote eGovernment, eHealth, eContent andsimilar initiatives.
I 2002 brugte mere end halvdelen afarbejdstagerne i EU computere påarbejdspladsen, og andelen er stegetmed en femtedel siden 2001.
By 2002, more than half of EU workers were using computers at theirworkplace, and this has grown byabout a fifth since 2001.
Tre udaf fire kontorarbejdere bruger en computer.
Three out offour white-collar workers are computerusers.
Men der er for få, der får dennødvendige uddannelse: Kun ca. entredjedel af EU’s arbejdsstyrke harfulgt computerkurser i forbindelsemed deres arbejde.
However, not enough peopleare receiving the necessary training:only about a third of the EU workforcehas ever had computer training for ajob.
Denne situationmå der rettes op på: It-færdigheder erafgørende for beskæftigelsesmulighederne i alle sektorer.
This situation has to improve: digital skills are essential to the employability of workers in all sectors.
Nem adgang til det offentlige
Government made simple
Det offentlige på nettet
Easy accessto public services
De 20 slags offentlige serviceydelser, hvor det offentlige gørlivet lettere ved hjælp af ny teknologi:
The 20 types of public services, where governments aremaking life easier through new technology:
Målet for »eGovernment«-programmet er at give let adgang til det offentligevia internettet.
The motto for the ‘eGovernment’ scheme is ‘better online than in line.’Its aim is to provide easy electronicaccess to public services.
Nu behøver vi ikke længere står i kø for at blive betjent!
No longerneed we stand in queues waiting tobe served!
Regeringerne i EU har taget fat på at gøre20 vigtige serviceydelser tilgængeligeonline.
EU governments havestarted making 20 basic services available online.
For private borgere drejer det sigom bl.a. udfyldelse af selvangivelser ogjobsøgning, mens erhvervslivet kanbruge internettet til f.eks. at indsendemomserklæringer, registrere nye selskaber og indsende tolderklæringersamt i forbindelse med offentlige indkøb.
For citizens these servicesinclude filing income tax returns andlooking for jobs, while businesses cannow use the Internet to file VATreturns, to register new companies, tomake customs declarations and forpublic procurement.
Offentlige serviceydelser for borgerne: 1.
Public services for citizens: 1.
Indkomstskat: selvangivelse, opgørelser2.
Income taxes: declaration, notification of assessment2.
Arbejdsformidling3.
Job search services by labour offices3.
Socialsikringsydelser: • arbejdsløshedsunderstøttelse• børnetilskud• lægeudgifter (refusion eller direkte afregning)• uddannelsesstøtte4.
Social security contributions: • unemployment benefits• family allowances• medical costs (reimbursement or direct settlement)• student grants4.
Personlige dokumenter (pas og kørekort)5.
Personal documents (passport and driver's licence)5.
Indregistrering af biler (nye, brugte og importerede biler)6.
Car registration (new, used and imported cars)6.
Ansøgning om byggetilladelse7.
Application for building permission7.
Politianmeldelse (f.eks. af tyveri)8.
Declaration to the police (e.g. in case of theft)8.
Offentlige biblioteker (adgang til kataloger, søgeværktøjer)9.
Public libraries (availability of catalogues, search tools)9.
Attester (fødsel, vielse): anmodning og udstedelse10.
Certificates (birth, marriage): request and delivery10.
Tilmelding til videregående uddannelse/universitet11.
Enrolment in higher education/university11.
Anmeldelse af flytning (adresseændring)12.
Announcement of moving (change of address)12.
Sundhedsrelaterede ydelser (f.eks. interaktiv rådgivning om behandlingsmulighederne på forskellige hospitaler, aftaler på hospitalerne)
Health-related services (e.g. interactive advice on theavailability of services in different hospitals; appointments for hospitals)
Resultater: I april 2002 viste en undersøgelse, der blev gennemført for Europa-Kommissionen, at gennemsnitligt 55 % af alle offentlige basisserviceydelser var tilgængelige online sammenlignet med 45 % i oktober 2001.Endvidere fremgik det, at de fleste afde websteder, der indgik i undersøgelsen, allerede gav mulighed for mereinteraktiv kommunikation end simpeldownloading af formularer.
Results: In April 2002, research carriedout for the European Commissionshowed that, on average, 55% of basicpublic services were available onlinecompared to 45% in October 2001and that most of the web sites surveyedalready provide more interactivity thansimply downloading forms.
Undersøgelsen viste også, at det gårmeget hurtigere med at få stillet e-for-valtningsydelser til rådighed forerhvervslivet (68 %) end for private borgere (47 %).
It also reveals that the provision of eGovernment services to business(68%) is progressing much faster thanto citizens (47%).
Den eneste undtagelse er Nederlandene, hvor offentlige serviceydelser på nettet er mere udbredte forprivate borgere end for erhvervslivet.
The sole exceptionis the Netherlands where online publicservices to citizens are more widespreadthan services to business.
Offentlige serviceydelser for erhvervslivet:1. Socialsikringsbidrag til ansatte2.
Public services for businesses:1.
Selskabsskat: selvangivelse, opgørelser3.
Corporation tax: declaration, notification3.
Moms: erklæringer, opgørelser4.
VAT: declaration, notification4.
Registrering af nyt selskab5.
Registration of a new company5.
Indsendelse af data til statistiske kontorer6.
Submission of data to statistical offices6.
Tolderklæringer7. Miljøtilladelser (inkl. rapportering)8.
Customs declarations7.
Serviceydelser, der indebærer betalinger til den offentlige sektor, er detområde, hvor der er opnået størst resultater, med en dækning på 79 % i april2002 sammenlignet med 62 % i oktober 2001.
Services which involve paying money tothe public sector remain the highestperformer with a 79% rate in April2002 compared to 62% in October2001.
Af denne type serviceydelserligger momserklæringer højest (88 %).
Of these services, VAT declarations have the highest score (88%).
Sundhedsvæsenet på nettet
Doctors online
Et andet initiativ, »eHealth«, sigtermod at udnytte digital teknologi tilat forbedre sundhedsydelserne oggøre dem lettere tilgængelige, ogsåfor handicappede.
Another initiative, ‘eHealth’, aims touse digital technologies to improvethe quality and accessibility of healthservices. This includes e-accessibilityfor the disabled.
Resultater: Der er sket betydeligefremskridt i udbredelsen af internettet blandt alment praktiserendelæger.
Results:There has been considerableprogress in Internet takeup by general practitioner doctors.
I juni 2001 havde 60 % af allelæger i det primære sundhedsvæsenen internetforbindelse sammenlignetmed 48 % i maj 2000.
In June2001, 60% of all primary careproviders were equipped with an Internet connection, compared to48% in May 2000.
I samme periode steg andelen af alment praktiserende læger, der bruger internettet tilat kommunikere med deres patienter,fra 12 til 34 %.
Over the sameperiod, the percentage of generalpractitioners using the Internet tocommunicate with patients rose from12 to 34%.
I marts 2002 vedtog EU’s Minister-råd en resolution med det formål atlette adgangen til internettet for 37millioner handicappede i Europa vedat fastlægge et sæt internationaltanerkendte standarder.
We need better education— including basic skillslike reading, arithmeticand languages.
Vi har brug for bedreuddannelse med grundlæggendefærdigheder i læsning,regning ogfremmedsprog.
In March 2002, the EU Council of Ministers adopted a resolutiondesigned to facilitate Internet accessfor 37 million disabled people in Europe by agreeing a set of internationally recognised standards.
Det er indholdet, der tæller
The content is the real thing
Resultater:Internetdækningen ierhvervslivet er langt højere endblandt private.
No longer filling in formsand queuing in publicoffices: it can be done onthe net from home ormight not be needed atall.
I dag er 75 %af alle sider på World Wide Webpåengelsk.
Currently, 75% of allpages on the world wide web are in English.
I den andenende af skalaen ligger Portugal, hvorkun 5 % af virksomhederne brugerinternettet til indkøb, og Frankrig,hvor tallet er 10 %.
At the other end of the scale,only 5% of Portuguese and 10% of French enterprises use the Internet topurchase their supplies.
I april 2002 fremsatte Kommissionen forslag til et direktiv om harmonisering af nogle af vilkårene forbrugen af information, som offentlige myndigheder ligger inde med.Forslaget bygger på princippet om,at al sådan information bør kunnegenbruges til kommercielle og ikkekommercielle formål, og det kræver,at de offentlige myndigheder anvender omkostningsbaserede priser, nårde stiller information til rådighed.Formålet med forslaget er at stimulere markedet for internetindhold — etmarked, der skønnes at være 433mia.
In April 2002, the Commission proposed a directive to harmonise someof the conditions governing the useof public sector information. It isbased on the principle that all suchinformation should be reusable forcommercial or non-commercial purposes, and it requires the publicauthorities supplying the information to apply tariffs based on costs.The proposal is designed to stimulate the creation of Internet content— a market estimated to be worth433 billion euro in Europe andemploying four million people.
EUR værd i Europa og beskæftige 4 millioner mennesker.
Results:Internet penetration in businesses is far higher than the household rate.
Fremtiden: eEurope 2005 ler to grupper af tiltag, der styrker hinanden, og som spiller en afgørenderolle, når det gælder om at skabe derette vilkår for udbud af tjenesteydelser:
The future: eEurope 2005
Realiseringen af informationssamfundet er et bevægeligt mål.
The creation of an information society is a moving target.
Vi må heletiden finjustere processen for at tacklenye udfordringer, der dukker op, ogfjerne hårdnakkede hindringer, der bliver ved med at være i vejen.
The processmust be continually fine-tuned as newchallenges emerge and obstaclespersist.
•tiltag for at skabe almen bredbåndsadgang og en sikker informationsinfrastruktur
It gives top priority to e-government,e-learning and ehealth and the creation of a dynamic environment forthe development of e-business.
•tjenester, applikationer og indhold, både inden for offentlige serviceydelser via nettet og e-busi-ness.
•action to ensure widespreadbroadband access and a secureinformation infrastructure;
Moderniseringen af vores normer foruddannelse og livslang læring er envedvarende proces, ligesom vi heletiden må lære at bruge internettet påmere avancerede måder.
Upgrading our education and lifelong learning standards is a continuing process, as is learning to use the Internet in more advanced ways.Although eEurope 2002 took Europepart of the way to the informationsociety, there is still a long way to go.
Selv om eEurope 2002 har hjulpet Europa godtpå vej mod informationssamfundet, erder endnu langt igen.
•services, applications and content,covering online public services ande-business.
Bredbåndsadgang og sikkerhed: to vigtige forudsætninger
Broadband access andsecurity: the great enablers
Men eEurope når støt og roligt sinemål.
However, eEurope is steadily achieving its objectives.
Priserne på internetadgang, deroprindelig blev udpeget som en af destørste hindringer, falder. Ekstraomkostningerne til internetadgang for enpc-ejer er blevet små, men de er stadig betydeligt højere end i USA.
Internet accesscosts, originally identified as one ofthe major hurdles, are going down.The marginal costs of Internet accessfor a PC owner have become small,but remain significantly higher thanin the United States.
De erogså meget højere for bredbåndsadgang.
They are alsomuch higher for broadband Internetaccess.
Den langsomme udviklinginden for e-handel og den vanskeligeudbygning af bredbåndsnettene erligeledes vigtige udfordringer, der måtages op.
Slow e-commerce development and difficult broadband deployment are also important challengesthat must be tackled.
For at overvinde disse problemer ogsamtidig bygge videre på resultaterneaf eEurope 2002 er eEurope 2005koncentreret om et mere begrænsetantal indsatsområder. Det drejer sigom effektiv udnyttelse af internettettil e-handel og offentlige serviceydelser, inklusive skoler og virksomheder.
To overcome these deficiencies whilebuilding on the successes of eEurope 2002, eEurope 2005 focuses on amore limited number of priorities.These concern the effective use of the Internet for e-commerce and publicservices, including schools andbusinesses.
Handlingsplan 2005 søger at sætteskub i udbredelsen af bredbåndstjenester — dvs. højhastighedstransmission af tale, data og videosignaler viafastnet eller mobilnet. Disse netomfatter faste trådløse forbindelser(FWA), lyslederforbindelser og satellitforbindelser og vil også omfatteden tredje generation af mobiltelefoner (UMTS), når disse vinder frem.
Action plan 2005 seeks to acceleratethe rollout of ‘broadband services’ –i.e. the high-speed transmission ofvoice, data and video signals overfixed or mobile networks.
I2002 er de mest almindelige højhastighedsnet imidlertid ADSL og kabelnet. ADSL står for »asynchronous digital subscriber line« — asynkron digitalabonnentledning — der gør detmuligt at levere digitale bredbåndstjenester over en eksisterende telefonlinje.
By 2002, however, thenetworks most readily available are ADSL and cable modem networks.ADSL stands for ‘asynchronous digital subscriber lines’ which, by meansof data compression, can provide digital broadband services over an existing phone line.
Påvej mod et videnbaseret Europa systemer er derfor en nøglefaktor i ebusiness og en forudsætning for privatlivets fred.
Towards a knowledgebased Europe key ‘enabler’ for e-businesses and apre-requisite for privacy.
Som svar på denneudfordring har EU allerede lanceret enomfattende strategi baseret på sinemeddelelser (strategibeslutninger) omnetsikkerhed og cyberkriminalitetsamt direktivet om databeskyttelseinden for elektronisk kommunikation.
To meet thischallenge, the EU has alreadylaunched a comprehensive strategybased on its communications (strategic policy decisions) on network security and cyber crime, and the data protection directive on electroniccommunications.
•EU-landene skal bruge EU’s eksisterende strukturfonde (bl.a. regionalfonde og socialfonde) til atfremme bredbåndsadgang i yderregioner og landområder.
•The EU countries are to use the EU’s existing Structural Funds(regional and social funds, etc) tofacilitate broadband access inremote and rural regions.
Der skal bredbåndsfor-bindelser til for at fålevende billeder og lyd tiluddannelse og underholdning.
•The EU countries should eliminatelegislative barriers, promote investments in broadband notably byeasing ‘right-of-way’ restrictions.
deligt telefonmodem med en hastighed på 56 kilobit pr. sekund. Det betyder, at man kan downloade storedatafiler hurtigt.
Currently, broadband systems provide Internet access at speeds of up to 1.5megabits per second, roughly 25times faster than a standard telephone modem working at 56 kilobitsper second, allowing people to quicklydownload big data files.
Desuden medførerbredbåndsadgang, at man kan værekonstant koblet på nettet uden ekstraomkostninger (forbindelsen er altidåben).
They alsoallow users to stay permanently online (‘always-on’ connections).
•Inden midten af 2003 skal en taskforce for internetsikkerhed væreklar til at fungere som et ekspertisecenter for sikkerhedsspørgsmål.
•By mid-2003, a cyber security taskforce (CSTF) is to be up and running as a centre of competence onsecurity questions.
eGovernment eGovernment er et nøgleelement ihandlingsplan 2005, fordi det er etmiddel til at få det offentlige massivtpå nettet og dermed trække en stordel af økonomien med.
eGovernment eGovernment is a key component ofaction plan 2005 because it is ameans of getting government massively online, thereby bringing muchof the economy with it.
For at bredbåndsadgang kan vindeudbredelse, må der være indhold, tjenester og applikationer til rådighed.Forbrugerne vil ikke købe bredbåndstjenester, medmindre der er nyttigteller underholdende indhold, som kanlette eller forbedre deres hverdag, tilrådighed på deres eget sprog.
Rolling out broadband requires thepromotion of content, services andapplications. Consumers will not buybroadband services unless useful orenjoyable content in their own language is available to simplify orimprove their lives.