natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) NL ikke medtaget — gennemsnit af 14 medlemsstater.
) NL not included — average 14 member States.
Dette mål går ud over det tidligere krav om, at alle skoler i EU skal have adgang til internet og være udstyretmed multimedieressourcer inden udgangen af 2001.
This objective goes beyond the previously agreed requirement that all schools in the EU should have access tointernet and multimedia resources by the end of 2001.
Uddannelser af høj kvalitet i vidensamfundet kræver ikkeblot udstyr, bredbåndskommunikation (internet/intranet) og generel vedligeholdelse, men også tjenester, dersvarer til de mange forskellige undervisningsbehov: digitalt undervisningsindhold af høj kvalitet, software tilundervisningsformål, fjerntjenester og lokale (virtuelle/reelle) tjenester, forskellige former for vejledning,passende undervisningsniveauer og støtte fra ledelsen.
Quality education in the knowledge society requiresnot only equipment, broadband communication facilities (Internet/intranet) and general maintenance, butalso the provision of services addressing the broad scope of educational requirements: high-quality digitaleducational content, educational software, remote and local (virtual/real) services, tutoring, guidance, adequate levels of teaching and managerial support.
Der er andre afgørende forudsætninger for bedst mulig brug af innovativ undervisnings- og læringsteknikbaseret på IKT:
There are other crucial conditions concerning the best use of innovative teaching and learning techniquesbased on ICT.
— I en tidligere aftale hed det, at alle lærere inden udgangen af 2002 skal være uddannet i at anvende disseteknologier, så alle elever kan få mulighed for at erhverve sig et bredt kendskab til it.
— There was a previous agreement that all teachers would be skilled in the use of these technologies by theend of 2002 in order to provide pupils with a broad digital literacy.
— IKT bør anvendes til at højne uddannelsens kvalitet.
— ICT should be used for the purpose of enhancing the quality of education provided.
Der er behov for at identificere områder og metoder,hvor IKT har en klart positiv virkning på uddannelse og læring.
There is a need to identify areas and approaches where ICT has a clearly positive impact on teaching and learning.
På denne måde kan der i uddannelsenanvendes metoder, der har den lærende i centrum, og som tager fuldt hensyn til de studerendes forskelligelæringsmetoder og pædagogiske behov.
In this way, education and training will be able to turn towards learner-centred approaches that take fully into account thevariations in learning styles and pedagogical requirements among the student population.
I den forbindelse er det særlig vigtigt at vejlede og støtte lærernei deres stadig mere omfattende roller.
In this context itis particularly important to guide and support teachers in their widening roles.
— Det er ligeledes vigtigt at vurdere, om og hvordan IKT faktisk udnyttes fuldt ud, og hvordan IKT indvirker påresultaterne af læringsprocesserne i form af tilegnelse af kompetence og viden.
— It is equally important to assess if ICTs are actually used to their full extent and how they impact on theoutcomes of learning processes in terms of skills and knowledge acquisition.
— Der er behov for at støtte beslutningstagerne på alle niveauer, når de skal tackle aktuelle uddannelsespolitiske spørgsmål (såsom integrering af nye lærende, nyskabende læseplaner og undervisningsmetodersamt europæisk og internationalt samarbejde), og de bør have de nødvendige midler til at gennemføreændringer i læseplanen som følge af IKT.
— There is a need to support decision makers, at all levels, with a view to addressing current education policyissues (such as the integration of non traditional learners, curricular and didactic innovation, European andinternational collaboration) and providing them with means to implement ‘ICT-induced’ changes in education and training programmes.
• adgang til fyldestgørende udstyr og software til undervisningsformål, så IKT og Learning-processer kananvendes mest effektivt i uddannelses- og erhvervsuddannelsessammenhænge• tilskyndelse til bedst mulig brug af innovativ undervisnings- og læringsteknik på grundlag af IKT.
• providing adequate equipment and educational software so that ICT and elearning can be appliedeffectively in teaching and training practices;• encouraging the best use of innovative teaching and learning techniques based on ICT.
— procentdel af lærerne, der er uddannet i at bruge IKT i skolerne— procentdel af elever og studerende, der bruger IKT i deres studier— procentdel af timer i uddannelsesinstitutioner, hvor der anvendes IKT.
— percentage of teachers who have been trained in ICT use in schools;— percentage of pupils and students using ICT in their studies;— percentage of learning sessions in teaching and training institutions using ICT.
— kvalitetshardware og -software i skolerne— anvendelse af IKT i forskellige fag— anvendelse af IKT i nonformel uddannelse— kvalitativ vurdering af anvendelsen af IKT i undervisningen.
— quality of hardware and software in schools;— use of ICTs in various subjects;— use of ICTs in non-formal education;— qualitative assessment of the use of ICT in education.
Den naturvidenskabelige og teknologiske udvikling og innovation er en ufravigelig forudsætning i etkonkurrencedygtigt videnbaseret samfund og en videnbaseret økonomi.
Scientific and technological development and innovation are a sine qua non requirement in a competitiveknowledge-based society and economy.
På det fælles møde mellem EU’sundervisnings- og forskningsministre i Uppsala i marts 2001 blev det understreget, at det er vigtigt at øgerekrutteringen til de naturvidenskabelige og teknologiske fag i hele uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet, bl.a. ved en generel fornyelse af den anvendte pædagogik og tættere forbindelser til arbejdslivet ogerhvervslivet.
The joint meting of EU Ministers of Education and Ministers of Research in Uppsala in March 2001 stressed the need to increase the recruitment to scientific and technological disciplines throughout the whole education and training system, including through a general renewal ofpedagogy and closer links to working life and industry.
For dem, der allerede arbejder med naturvidenskab og forskning, må EU tilbyde karrieremulighederog løn, der sikrer, at de bliver.
To those already engaged in scientific and researchprofessions, Europe needs to offer career prospects and rewards sufficiently satisfactory to keep them there.
• øge interessen for matematik, naturvidenskab og teknologi fra en tidlig alder• motivere flere unge til at vælge at studere og arbejde inden for matematik, naturvidenskab ogteknologi, især inden for forskning og naturvidenskabelige discipliner, hvor der er mangel på kvalificeretarbejdskraft, på kort og mellemlangt sigt, navnlig gennem udformning af strategier for uddannelsesog erhvervsvejledning og -rådgivning• forbedre ligevægten mellem kønnene inden for matematik, naturvidenskab og teknologi• sikre et tilstrækkeligt antal kvalificerede lærere inden for matematik og naturvidenskabelige og tekniskefag.
• increasing the interest in mathematics, science and technology from an early age;• motivating more young people to choose studies and careers in the fields of mathematics, science andtechnology in particular research careers and scientific disciplines where there are shortages of qualified personnel, in a short and medium term perspective, in particular through the design of strategiesfor educational and vocational guidance and counselling;• improving gender balance among people learning mathematics, science and technology;• securing a sufficient numbers of qualified teachers in mathematics and scientific and technical subjects.
— stigningen i tilgangen til kurser i matematik, naturvidenskab og teknologi (øverste sekundærtrin på højtniveau og videregående uddannelser, efter køn)— stigningen i antallet af personer, der tager afgangseksamen i disse fag, efter køn— stigningen i antallet af naturvidenskabsfolk og ingeniører, efter køn— stigningen i antallet af uddannede lærere i matematik, naturvidenskab og teknologi (sekundærtrinnet).
— increase in number of entries into mathematics, science and technology courses (upper secondary advancedlevels and tertiary levels, by gender);— increase in number of graduates in these areas, by gender;— increase in number of scientists and engineers, by gender;— increase in number of qualified teachers in MST (secondary level).
— indførelse af naturvidenskabelige og tekniske fag i undervisningen på sekundærtrinnet— skolernes strategier med sigte på at tilskynde eleverne til at tage naturfag, teknologi og matematik og tilat tilbyde undervisning i disse fag.
— inclusion of scientific and technical subjects in secondary education;— school strategies to encourage pupils to study natural science, technology and mathematics and to supportteaching in these subjects.
Tilgang til naturvidenskabelige og tekniske studier
Recruitment to scientific and technical studies
Antal personer med afgangseksamen i procent af det samlede antal (2000 for de fleste lande)
Number of graduates as percentageof total number (2000 for most countries)
Naturvidenskab Matematik og datalogi Ingeniøruddannelserne, produktion og byggeri
Average of three best performing in EU8.3 %7.3 %20.1 %
NB: GR mangler.
Source: Eurostat,.
L: Landet har ikke et fuldstændigt uddannelsessystem. Naturvidenskab omfatter også matematik ogvidenskab.
UOE data collection 2000 — provisional data.NB: GR: missing ; L: the country does not have a complete education system.
A: Et erhvervsorienteret system for videregående uddannelser (ISCED-5B) er ikke inkluderet.NL: Studier på ph.d.-niveau (ISCED 6) mangler.Kilde: Eurostat, UOE dataindsamling 2000 — foreløbige data.
Natural science includes also mathematicsand science ;A: professionally oriented tertiary education (ISCED 5B) is not included ; NL: PhD level studies (ISCED 6) missing.
I det videnbaserede samfund vil det forøge det samlede behov for investering i uddannelse ogerhvervsuddannelse, hvis målet om at tilbyde livslang, effektiv og relevant uddannelse skal opfyldes.
In the knowledge society, achieving the objective to provide more effective and more relevant education andtraining throughout life increases the overall need for higher investment in education and training.
Dettegælder for de offentlige udgifter til menneskelige ressourcer, udgifterne i private virksomheder og denenkeltes investeringer. Men selv om der generelt sker stramninger i de offentlige finanser i EU-landene, har Europa ikke råd til at bremse på dette område.
This goesfor public spending on human resources, spending in private enterprises and investment by each individual.Although public finance is becoming generally tighter in EU countries, Europe cannot afford to hold back here.
I Lissabon-konklusionerne anføres det, at investeringerne pr. indbygger i menneskelige ressourcer bør øgesbetydeligt hvert år, og det påpeges, at den europæiske økonomis fremtid i meget høj grad er afhængig af deeuropæiske borgeres færdigheder, og at det er nødvendigt at ajourføre disse færdigheder løbende, hvilket eret karakteristisk træk ved det videnbaserede samfund.
The Lisbon conclusions call for a substantial annual increase in per capita investment in human resources,pointing out that the future of the European economy depends very largely on the skills of its citizens, andthese in turn need the continuous updating which is characteristic of knowledge societies.
Til gengæld må uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren fordele og anvende de ressourcer, der stilles til rådighed, så effektivt som muligt, således at der opnåsdet højst mulige kvalitetsniveau.
In turn, the education and training sector must allocate and use resources made available to it in the most efficient way possible in order to achieve the highest levels of quality.
•øge investeringen i menneskelige ressourcer og sikre en retfærdig og effektiv fordeling af de midler, derer til rådighed, for at lette adgangen til og styrke kvaliteten i uddannelsen og erhvervsuddannelsen• støtte udviklingen af kompatible systemer til sikring af kvaliteten, som respekterer mangfoldigheden i Europa • udvikle mulighederne for partnerskaber mellem det offentlige og den private sektor
• increasing investment in human resources while ensuring an equitable and effective distribution of available means in order to facilitate general access to and enhance the quality of education and training;• supporting the development of compatible quality assurance systems respecting diversity across Europe;• developing the potential of public-private partnerships.
— stigningen i investeringerne i menneskelige ressourcer pr. indbygger (strukturindikator).
— increase in per capita investment in human resources (structural indicator).
— selvevaluering til forbedring af uddannelsens kvalitet— modeller og eksperimenter til støttetildeling (offentlige og private udgifter til uddannelsesinstitutioner ogstuderende).
— self-evaluation to improve the quality of education provided;— funding models and experiments (public and private financing of education and training institutions andlearners).
Offentlige investeringer i uddannelse
Public investment in education
Nuværende niveauer Gennemsnit af de tre bedste i EU (1999)
Present levels Average of three best performing in EU (1999)
Offentlige udgifter til uddannelse
Public expenditure on education as a % of GDP (
) På grundlag af den strukturelle indikator (http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print- product/en/catalogue=Eurostat & product=1-ir010-EN & mode=download).NB:F: udgifterne til uddannelsessektoren omfatter ikke DOM (oversøiske departementer); UK: skøn baseret på data forregnskabsår i UK, som løber fra 1. april til 31. marts; L: mangler.
(http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/printproduct/en/catalogue=Eurostat & product=1-ir010-EN & mode=download). NB: F:educational expenditure figures do not include DOM(Departements d'Outre Mer); UK:estimates, based on data for UK financial years which run from 1 April to 31 March; L: Missing.
Strategisk mål 2:
Strategic objective 2:
Lette adgangen for alle til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne
Facilitating the access of all to education and training systems
Et åbent uddannelsesmiljø
Creating an open learning environment
Gøre det mere attraktivt at lære
Making learning more attractive
Støtte aktivt medborgerskab, lige muligheder og social samhørighed
Supporting active citizenship, equal opportunities and social cohesion
Ved omstillingen til et videnbaseret samfund forudsættes det, at adgangen til uddannelse ogerhvervsuddannelse forenkles og gøres mere åben.
The transformations required by the transition to a knowledge society require that access to education andtraining be simplified and genuinely open.
Ved omstillingen er der også behov for et »overgangssystem« på alle niveauer, hvorved det er muligt at gå fra en del af uddannelsessystemet til en anden. Dervedvil de studerende ikke længere »sidde fast«, fordi de ikke valgte det rette studium med det samme, og alle børhave en chance for at nå et andet eller højere uddannelsesniveau.
They also call for a system of ‘bridges’ at all levels making it possible to move from one track of the education and training system to another: no learner should be ‘stuck’for not choosing the right track immediately and everyone deserves a chance to progress towards a differentor higher level of qualification.
Samtidig har EU behov for at udvikle denarbejdende befolkning, ikke blot ved at øge erhvervsfrekvensen, men også ved at højne det generellekompetenceniveau.
At the same time, the EU needs to develop its working population, increasingnot only the employment rate but also the general skills levels.
Den komplekse struktur i mange uddannelsessystemer skyldes som regel, at man har ønsket at tilbyde debedste muligheder til flest muligt studerende.
The complex architecture of many education and training systems is usually meant to provide the best possible opportunities to the widest possible populations of learners.
Men den komplekse struktur gør uddannelsessystemerne sværeat forstå og bruge især for mindre informerede grupper, og øger uforenelighederne mellem uddannelsessystemernes forskellige dele og mellem landenes forskellige systemer.
But their very complexity makes them difficult to understand and to use, in particular for the least-informed groups, and increases the incompatibilitiesbetween tracks and between national systems.
Udvikling af studie- og karrierevejledning er et grundlæggende krav, hvis de europæiske systemer skal gøres mere effektive og demokratiske.Studerende i Europa skal have mulighed for at anvende deres tidligere studieindsats og resultater og sikres enrimelig anerkendelse af den tilsvarende merit i resten af EU.
The development of guidance and orientation for the purposeof study and future career is a fundamental requirement for making European systems more effective andmore democratic. Learners in Europe must be in a position to capitalise on their previous learning efforts andachievements and must therefore be assured that the corresponding credits will be fairly recognised throughout the European Union.
• udvide adgangen til livslang læring gennem information, rådgivning og vejledning om alle deuddannelsesmuligheder, der er til rådighed• tilbyde uddannelse og erhvervsuddannelse, som voksne faktisk kan deltage i, og som giver demmulighed for at kombinere deres deltagelse i uddannelsen med andre ansvarsområder og aktiviteter• sikre, at uddannelse er tilgængelig for alle som et middel til at tage det videnbaserede samfunds udfordring op• befordre fleksible læringsforløb for alle• fremme af net af uddannelsesinstitutioner på forskellige niveauer inden for livslang læring.
• broadening access to lifelong learning by providing information, advice and guidance, on the full rangeof learning opportunities available;• delivering education and training so that adults can effectively participate and combine their participation in learning with other responsibilities and activities;• ensuring that learning is accessible for all, in order to better respond to the challenges of the knowledge society;• promoting flexible learning paths for all;• promoting networks of education and training institutions at various levels in the context of lifelonglearning.
• Kvantitative værktøjer— indikatorer til måling af fremskridt:
• Quantitative tools: indicators for measuring progress:
— procentdel af befolkningen mellem 25 og 64 år, der deltager i uddannelse og erhvervsuddannelse (strukturindikator).
— percentage of the population between 25 and 64 participating in education and training (structural indicator).
• Kvalitative værktøjer— emner for udveksling af erfaringer:
• Qualitative tools: areas for exchange of experience:
— mulighederne for børnepasning og fleksible undervisningstider for lærende— mulighederne for uddannelsesorlov for arbejdstagere— godskrivning af tidligere uddannelse— finansieringsordninger og incitamenter for voksne.
— availability of childcare and flexible learning times to learners; — possibilities of educational leave for employees;— accreditation of prior learning;— funding mechanisms and incentives for adults.
Hvis man vil gøre det attraktivt at lære, skal man først og fremmest gøre læring relevant for den enkelte.Uddannelsessystemerne skal sammen med familien, de lokale myndigheder og arbejdsgiverne spille enbetydelig rolle, hvis det virkelig skal lykkes at gøre læring til en del af alle menneskers aktivitet.
Making learning attractive means first of all making it relevant for the individual. Education and training systems, together with families, local communities and employers, have a major role to play here if learning isreally to become part of everyone’s activity.
Det skal ogsågøres mere attraktivt at lære med henblik på at højne beskæftigelsesniveauet og imødekomme det højekompetenceniveau, der er behov for.
Learning also needs to be made more attractive in order toincrease employment rates and meet the higher skills levels needed.
Dette kan kun opnås, hvis den enkelte kan se værdien for dem selv afvidereuddannelse og af deres anstrengelser.
This can only be achieved if individualssee the value to themselves of continuing to learn and making efforts.
I konklusionerne fra topmødet i Lissabon i marts 2000 og i EU’s retningslinjer for beskæftigelsen for 2001fremhæves et hovedmål, nemlig at antallet af 18-24-årige, der kun har uddannelse på folkeskoleniveau, ogsom ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse, skal halveres inden 2010.
The Lisbon European Council of March 2000 and the EU employment guidelines for 2001 emphasise a coretarget: to halve by 2010 the number of 18 to 24-year-olds with only lower secondary education who are notin education and training.
• tilskynde unge til at fortsætte deres uddannelse eller erhvervsuddannelse efter afslutningen af denobligatoriske skolegang og motivere voksne til at deltage i læring senere i livet• udvikle metoder til officiel validering af kompetence, erhvervet gennem nonformel læring• finde metoder til at gøre læring mere attraktivt, både inden og uden for de formelle uddannelses- ogerhvervsuddannelsessystemer• fremme af en kultur med læring for alle og øge bevidstheden hos potentielle lærende om de sociale ogøkonomiske fordele ved læring.
• encouraging young people to remain in education or training after the end of compulsory education;and motivating and enabling adults to participate in learning through later life;• developing ways of officially validating non-formal learning experiences.• finding ways of making learning more attractive, both within the formal education and training systems and outside them;• fostering a culture of learning for all and raising the awareness of potential learners of the social andeconomic benefits of learning.
— procentdel af arbejdstiden, som arbejdstagere tilbringer med efter- og videreuddannelse pr. aldersgruppe— deltagelse i videregående uddannelse— andel af befolkningen i alderen 18-24, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau,og som ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse (strukturindikator).
— percentage of working time spent by employees on training, per age group; — participation in tertiary education;— proportion of the population aged 18–24 with only lower secondary education and not in education ortraining (structural indicator).
— efter- og videreuddannelseskurser og dermed forbundne fordele (f.eks. lønstigning) med henblik på at motivere lærende— muligheden for at følge kurser på åbne uddannelser, online- eller fjernundervisning— validering af den erhvervede kompetence.
— in-service training courses and related benefits (e.g. salary increase) designed to motivate learners;— possibility of following open courses, on-line or distance learning;— validation of experience acquired.
Deltagelse i uddannelse
Participation in education
Nuværende niveauer EU-gennemsnit Gennemsnit af de tre bedste i EU
Average of three bestperforming in EU
Andel studerende på videregående uddannelser (ISCED 5, 6) som procentdel af alle elever og studerende, 1999/2000 (a)Procentdel af 25-34-årige, som ikke har uddannelse på det øverste sekundærtrin,
Proportion of students in tertiary education (ISCED 5, 6) as a percentage of all pupils and students, 1999/00 (a)Percentage of people who do not have an upper secondary qualification
) IRL: mangler.
) IRL: missing .
UK: GCSE betragtes som uddannelse på det øverste sekundærtrin.
UK: GCSEs are considered upper secondary qualifications.
Støtte aktivt medborgerskab, ligemuligheder og social samhørighed
Supporting active citizenship, equal opportunities and social cohesion
Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer spiller en vigtig rolle som støtte for de demokratiske samfundi Europa.
Education and training systems play an important role in sustaining democratic societies in Europe.
Et grundlæggende princip, der bør styrkes, er, at alle borgere bør have lige adgang til uddannelse ogerhvervsuddannelse.
A basicprinciple that needs to be reinforced is that all citizens should have equal access to education and training.