natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Erhvervsservicens kvalitet, tilgængelighed og relevans er overordentligvigtige faktorer for virksomheder.Årsrapporten indeholder da også enrække eksempler på initiativer medsigte på at rationalisere og forbedrede tilknyttede serviceydelser.Indførelsen af gensidige kvalitetsaftaler eller -garantier ses som endnuen velkommen udvikling, og delande, som endnu ikke er begyndtat fokusere på dette område, opfordres til at gøre det.
The introduction of qualitycharters or guarantees is seen asanother welcome developmentand those countries that have notyet begun to focus on this areaare being encouraged to do so.
Fremme af e-handel er meget højtprioriteret overalt i Europa. Målet er atindkredse og fjerne lovbarrierer, somhindrer udbredelsen.
Enterprise policy in the Member States is moving in the right direction, butmuch remains to be done.
Det er derfor vigtigt atbygge videre på de fremskridt, derer gjort i de senere år, og at styrkeindsatsen for at udveksle og gennemføre den bedste praksis.
Inaddition to efforts to identify andremove legal barriers hinderingits development, a majority ofcountries have introduced specificprogrammes to encourage firmsto conduct business electronically.
Høring om lovforslag er endnu etvigtigt element i regeringernesindsats for at undgå unødige formaliteter.
Overall, the report shows thatenterprise policy in the Member States is moving in the rightdirection, but that much remainsto be done.
I årsrapporten rosesden stadig større udbredelse aferhvervsmæssige konsekvensvurderinger (i Luxembourg skalethvert lovforslag ledsages af ensådan vurdering), fokuseringenpå en mere omhyggelig lovforberedelse og nogle landes ophævelse af overflødig lovgivning.
It is therefore important to build upon the progressthat has been made in recentyears and to intensify efforts to exchange and adopt best practices.
Skønt antallet af virksomheder medinternetadgang er steget betydeligt,viser det sig at være stadig sværere atfå dem til at drive e-handel i praksis.
Consultation on proposed legislation is another key feature of government efforts to avoid unnecessary red tape.
IBest Procedure 2001-rapporten harman derfor lagt særlig vægt på behovet for, at styrkede lovrammer forhandel og infrastrukturmæssige forbedringer kombineres med bevidsthedsfremmende tiltag og kurser iinformations- og kommunikationsteknologi (IKT) for dermed at overbevise flere erhvervsfolk om fordeleneved e-handel.
The reportwelcomes the increasing use ofbusiness impact assessments – in Luxembourg these mustaccompany every single legislative proposal – the focus on morecarefully drafted regulations andthe withdrawal in some countriesof redundant legislation.
I Italien tog man f.eks. fat på ensådan forenkling i 1999.
In Italy, for instance, this simplification process was launched in1999.
Somfølge af en række initiativer, herunder fremme af iværksætteråndblandt kvinder og bedre samordning af offentlige myndigheder,blev der i første halvår 2001oprettet det højeste antal nyevirksomheder på et halvt år siden1993.
Thanks to the various measures, including the promotionofentrepreneurship among womenand better coordination betweenpublic authorities, the number ofnew businesses created in the firsthalf of 2001 was at its highestlevel since 1993.
En for ringe aktivitet, hvad angår innovation og brug af IKT, er en hovedforklaring på efterslæbet.Disse problemer er behandlet i Kommissionens 2001-rapport om konkurrenceevnen(European competitiveness report 2001).
These and otherrelated issues are examined in the Commission’s European competitiveness report 2001.
Samme rapport bekræfter dog også, at nogle EU-lande på visse områder overgår USA.
Butit also confirms that some Member States are outperforming the US in certain areas.
orskellen mellem den gennemsnitlige levestandard iEU-lande og i USA er nu den
he gap in living standardsbetween the EU and the USis now wider than it has ever
F største i de sidste 25 år. Europahar siden midt-90erne tabt terræn, når det gælder såvel arbejdsproduktivitet som beskæftigelse.
T been in the past 25 years with Europe losing ground on bothlabour productivity and employment levels since the mid 90s.
Det gennemsnitlige bruttonationalproduktet (BNP) pr. EU-indbygger ernu under to tredjedele af det amerikanske niveau på trods af de senereårs stadig større økonomiske vækstog beskæftigelse i Europa.
Per capita gross domestic productin the Union now stands at lessthan two-thirds the Americanlevel, despite accelerated economic growth and increases inemployment in Europe in recentyears.
Bag disse nøgletal ligger markante indbyrdes forskelle i EU-lande-nes præstationer.
Behind these headline figures lieconsiderable differences in theperformance of the EU’s Member States.
I sidste halvdelaf 90erne blev der i fem medlemsstater - Irland, Luxembourg,Portugal, Finland og Grækenland- registreret en højere vækst iarbejdsproduktiviteten end i USA.I Irland, Spanien, Luxembourg,Holland og Finland var ogsåbeskæftigelsesgraden steget.
In the second half of the90s, five – Ireland, Luxembourg,Portugal, Finland and Greece –registered higher labour productivity growth than the US and asimilar number – Ireland, Spain, Luxembourg, the Netherlands and Finland – posted better employment growthfigures.
At forstå årsagerne til USAs generelleforspring er en vigtig forudsætningfor at kunne lægge en strategi til atforbedre den europæiske økonomisbæredygtige konkurrenceevne.
However, understanding the reasons for this overall US superiorityis a key ingredient in the strategyto improve the sustainable competitiveness of the European economy.
Der hersker stadig større enighedom, at de senere års økonomiskekraft i USA til dels skyldtes en mereudbredt brug af informations- ogkommunikationsteknologi (IKT).Investeringerne i denne sektor har
The Commission’s There is a growing consensusreport singles out two importantthat the recent strong economiccauses: the slow introduction showing in the US was due, inof new technologies and weak-part, to wider use of ICT.nesses in the EU’s innovative Investment in the sector is calcu-performance.lated to have accounted for up to
Bioteknologiske kraftcentre
1% of output growth in the secondhalf of the 90s.
I rapporten om konkurrenceevnenses der nærmere på den nye generation af mindre firmaer med speciale i bioteknologi. De er oprettetmed konkret sigte på industrieludnyttelse af ny teknologi inden forlevende materiale.
Innovation is a fundamentalcomponent in biotechnologywhere success partly depends onthe ability to mobilise and exploitnew knowledge and to collaborate across scientific disciplinesand frontiers.
Både i EU og USA er de samlede IKT-investeringer steget i det forløbneårti, men i stadig mere forskelliggrad.
Both the EU and US have expandedtheir total ICT spending in thepast decade, but the expendituregap between the two continuedto widen.
I 1999 anvendte amerikanerne omkring 4,5% af deres bruttonationalprodukt på IKT-investeringer,mens gennemsnitstallet for EU lå påkun 2,4%. På dette felt blev USAdog overgået af Storbritannien og Sverige, og Holland, Danmark og Irland lå tæt på.
In 1999, Americaninvestment in information technologies was about 4.5% of GDP.In Europe, it averaged just 2.4%.However, in the UK and Sweden,ICT spending surpassed the USand in the Netherlands, Denmarkand Ireland it was not far behind.
Endnu et lyspunkt for Unionen er stigningen i antallet af små og mellemstore virksomheder med internetadgang.I de seneste tre år er andelen her i Europa steget fra 40 til 70%.
number of European small andmedium-sized enterprises (SMEs)connected to the Internet. In thepast three years, this has risenfrom 40% to 70%.
Bedømt ud fra antallet af patentansøgninger og samarbejdsaftaler er USA langt foran EU, hvadangår innovationsaktivitet pådette område. Unionen er ydermere hæmmet af usammenhængende forskningsprogrammer,hvoraf størstedelen stadig afviklesinden for nationale rammer.
Judging by patent and collaborative project data, the US has alarge advantage over Europe ininnovative activities in this area.The latter is also hampered byfragmented research programmes
Senere på året forventes resultatet af et EU-dækken-de benchmarking-tiltag på detteområde.
Thenational boundaries.results of an EU-wide benchmarking exercise in this area are But encouraging trends areexpected later this year.
Fra 1999 til2000 blev antallet af europæiskevirksomheder med speciale i bioteknologi næsten fordoblet. Imange medlemsstater - Holland,Irland, Danmark, Sverige og Finland- har man med succes specialiseretsig i bioteknologi.
Between1999 and 2000, the number of European DBFs almost doubled.Many Member States – the Netherlands, Ireland, Denmark,Sweden and Finland – have successfully specialised in biotechnology.
Desuden findesvigtige forsknings- og produktionsgrupper nær Paris, Cambridge og København samt i Bayern.
Important research andproduction clusters also existaround Paris, Cambridge,Copenhagen and Bavaria.
Mange faktorer, der spænder fravidensgrundlagets styrke tilarbejdskraftens kvalifikationer,ansporer i forening til innovationog vækst.
Many factors, ranging from thestrength of the knowledge baseto qualifications of the labourforce, combine to encourageinnovation and growth.
En samtidig rapport, Enterprise Policy Scoreboard, (Resultattavle for virksomhedspolitik), der handler om erhvervsklimaet i EU, tyder på, at Europa erved at blive mere iværksætterorienteret.
In boththe EU and US, technology-drivenindustries such as ICT equipment,precision instruments, chemicalsand motor vehicles, which relyheavily on R & D, experienced thehighest productivity growth inthe 90s.
Innovation er et grundelementinden for bioteknologien, hvor succes til dels afhænger af evnen til atmobilisere og udnytte ny viden ogsamarbejde på tværs af videnskabelige fagområder og landegrænser.
But in the majority of sectors,R & D intensity is higher in the USthan in the EU and most strikingly,
Men også her er Unionen bagud iforhold til USA, hvor 70% afbefolkningen - mod 50% i EU -måske ville overveje at blive selvstændigt erhvervsdrivende.Kom-missionen er desuden bekymretover den ringe kvinderepræsentation blandt iværksætterne og
A parallel report, the Enterprise Policy Scoreboard, which examinesthe business environment in the Union, suggests that Europe isbecoming more entrepreneurial.The image of entrepreneurshiphas improved, readiness tochoose self-employment hasincreased and efforts to reduceadministrative burdens are
Spotlys på europæisk innovation
Turning the spotlight on European innovation
UDVIKLINGEN I LANDENES INNOVATIONSINDEKS
OVERALL COUNTRY TRENDS BY INNOVATION INDEX
I tilbagegang
Losing momentum
I fortsat tilbagegang
Falling further behind
< horizontal > Gennemsnitlig forandring (%) af tendenser (95/97 - 99/2000
Average percent change (95/97 - 99/2000) in the trend indicators
Innovation - nyskabelse - styrker den europæiske konkurrenceevne gennemudvikling af nye processer og produkter.Betydningen heraf blev i 2000 bekræftet af EUs politiske ledere på topmødet i Lissabon, hvor de anmodede Kommissionenom at udarbejde og offentliggøre en årlig»resultattavle«for innovationsområdet. Iden første omfattende rapport, som initiativet har affødt, analyseres de enkeltemedlemsstaters innovationskapacitet. Detkonkluderes, at selv om det bestemt er gåetfremad for Unionen som helhed, sakker denbagud i forhold til USA og Japan.
Innovation strengthens Europeancompetitiveness by developing newprocesses and products. Its importancewas confirmed by EU leaders at their Lisbon summit in 2000 when theyasked the Commission to produce and publish an annual Innovation Scoreboard.
en europæiske resultattavle for innovationsområdet (scorebo-
European
D ard) afspejler resultater og ten- denser, fremhæver styrker og svagheder i medlemsstaternes præstationerog analyserer den innovationsmæssige konvergens i EU.
R & D; Sweden in business R & D; andthe Netherlands, Sweden and Denmark in home internet access.
Den udførlige rapport bekræfter, at EU er bagud i forhold til både USAog Japan på to afgørende felter,nemlig erhvervsorienteret FTU(forskning og udvikling) samt højteknologisk patentering.
The detailed report confirms thatthe Union lags behind both the USand Japan in two crucial areas: business R & D and hightech patenting.
Initiativet indgår i EUs benchmarkingprojekt, der består i at kortlægge såvelde enkelte medlemsstaters som hele Unionens bestræbelser på at fremmekonkurrenceevnen. Ved hjælp af 17nøgleindikatorer sammenstiller man iresultattavlen statistiske analyser påfire områder, nemlig: menneskeligeressourcer, videnopbygning, overførsel og anvendelse af ny viden samtfinansiering, præstationer og afsætningsmarkeder i relation til innovation.
Part of the EU’s benchmarking exercise to track efforts by Member States and the Union as a whole to boost competitiveness, the Innovation Scoreboard uses 17 keyindicators to compile statisticalanalyses in four areas: humanresources, knowledge creation,transmission and application of newknowledge, and innovation finance,output and markets.
Innovation har en stærk regional dimension, som - forudsat, at tilstrækkeligt talmateriale foreligger - måske vil kunneuddybes i næste resultattavle. Den ventes klar senere på året.
The report highlights the need to: developed in the next InnovationScoreboard planned for later this year.
Rapporten gør det også lettere at udskille præstationsforskelle EU-landene imellem (jf. diagram).
It also helps identify differentnational performances inside the Union (see chart).
Lande som Finland og Danmark, der i forvejen stod stærkt,fortsætter således deres fremgang.Grækenland og Spanien er hurtig på vejtil at indhente EU-gennemsnittet, selvom udgangspunktet var forholdsvis lavt.
Greece and Spain are rapidly catching up withthe EU average, although from a relatively low level, while the three largest economies(Germany, France and the UK) areimproving, but at rates below the Union norm.
Erhvervsledere og innovation
Business leaders and innovation
Hvor megen vægt lægger europæiske erhvervsledere på innovation, når de træfferstrategiske beslutninger med indflydelse på deres virksomhed, personale, kunder ogkonkurrenter?
How much importance do European managers attach to innovation when takingstrategic decisions affecting their business, staff, customers and competitors?
Det første Innobarometer - et led i de regelmæssige Eurobarometermeningsmålinger - giver et indblik i 3.000 virksomhedslederes tankegang.
The first Innobarometer – part of the regular Eurobarometer series on publicopinion – of 3,000 company directors gives an insight into their thinking.
or otte ud af ti erhvervsledere er
or eight managers out of ten,
F ønsket om at øge virksomhedens markedsandel og lønsomhed denstærkeste bevæggrund for innovation, fremgår det af Innobarometerundersøgelsen, som er udført for Europa-Kommissionen.
F increasing a company’s market share and profitability are thestrongest forces behind their innovation efforts, according to the Innobarometer survey conductedfor the European Commission.
I undersøgelsen fremhæves detogså, hvor lang tid fordelene vedinnovation kan være om at modnes.
The survey also underlines justhow the benefits of innovation cantake time to come to fruition.
I halvdelen af de deltagendevirksomheder dækker de nye produkter, som er indført i løbet af deseneste to år, mindre end 10% afårsomsætningen.
Inhalf the enterprises surveyed newproducts introduced over the pasttwo years generate less than 10%of annual turnover.
Dette underbygges meddata om mekanismer, styrker og flaskehalse i innovationssammenhængsamt næring til debatten om, hvordan innovationsområdets potentialeri retning af langsigtet vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, kanbringes til at gå i spænd.
The survey is designed to improveunderstanding of the dynamics of European innovation, providingdata on its mechanisms, strengthsand bottlenecks and stimulatingdebate on how to harness itspotentialfor long-term growth,competitiveness and employment.
Derefter kommer hensigten atbeskytte deres virksomheds uafhængighed, efterfulgt af ønsket omat skabe arbejdspladser eller om atefterleve miljøkrav.
Next, comes a determination toprotect the independence of theirbusiness, ahead of concerns to createjobs or comply with environmentalregulations.
Også kunderneses ofte at være en vigtig drivkraftfor innovation hos direktører, somtror på, at befolkningens accept afnye produkter vil gøre det lettere atopnå større markedsandele.
Customers too arewidely seen as important drivers ofinnovation with directors believingthat public appreciation of newproducts will help them to expandtheir markets.
Der hersker bred enighed om menneskelige ressourcers store betydning for innovation.
A broad consensus exists on the keyrole human resources play in innovation.
To tredjedele afde adspurgte beretter om reelleproblemer med at tiltrække højtkvalificerede jobansøgere. 80% aflederne mener dog, at deres nuværende personale med den rette støtte er i stand til at gennemføre innovation på vellykket vis.
Two thirds of thosepolled cite real problems in attracting highly qualified staff,although almost 80% of managersbelieve that, given the appropriatesupport, their existing employeesare capable of making a success ofinnovation.
To ud af tre virksomheder bekræfterat have introduceret nye produkterog services inden for de seneste toår, og næsten 12% af virksomhederne kan anses for at være yderstnyskabende, idet over halvdelen afderes omsætning stammer fra innovative produkter.
For the majority of companies (61%), equipment acquisition is the mostimportant way to access advancedtechnology, with cooperation withsuppliers and customers comingsecond (51%).
Nyt samarbejde om turisme i Europa over for ydre påvirkninger.
New cooperative approachfor European tourism
Rejsebranchen og især luftfarten blev som deførste erhvervsgrupper påvirket af de tragiskebegivenheder i USA i september.
The travel industry, in particular air transport, was the first to be affected by thetragic events in the US last September.
Men da detteene led i kæden fik en alvorlignedtur, kom hele turistsektoren til at lide under det - etbevis på, hvor indbyrdes forbundet hele denne sektor er,og hvor følsom den kan være angfoldighed er en af turis- på handicappede, står højt Kommissionens anbefalingsliste.
Butwhen this one link in thechain experienced a severedownturn, the whole tourismsector suffered, demonstrat-inghow inter-connected theindustry is and how sensitive it can be to external influences. Closercooperation between all the partiesinvolved can make tourismmore competitive and sustainable, as the recent European Commission Communicationon workingtogether forthe future of Europeantourism emphasises.
mesektorens vigtigste egen-
accessibility information for disabledtourists.
M skaber. Men selv om den er en stor styrke, kan den også voldevanskeligheder.
D strength, it can also cause difficulties.
Den kendsgerninghar foranlediget Europa-Kommissio-nen til at understrege behovet for enbedre sammenhæng mellem turismepolitikken og en forøget bevidsthed om de konsekvenser, som initiativer på andre politiske områder kanhave for sektoren.
This has led the Commission to stress the needfor improved consistencybetween tourism policies andgreater awareness of the impactinitiatives in other policy areascan have on the sector.
Europa-Kommissionen så gerne etøget samarbejde mellem diversestøtteorganer for dels at yde en bredere assistance til de involveredeparter, dels at måle fremskridt i retning af en bæredygtig turisme.Desuden foreslår Kommissionen atoprette samarbejdsnet blandt turistdestinationer og på frivillig basis atetablere nogle kvalitetsindikatorerfor turismeprodukter og -tjenester.
The Commission would like to seelink-ups between support centresto provide wider assistance tostakeholders, identify priorityareas and measure the progressmade in sustainable tourism. Italso suggests the creation of networks between tourist destinations and the voluntarydevelopment of quality indicatorsfor tourism products and services.
om mindre firmaers situation ogindeholder forslag om et årligt europæisk turismeforum, der skal fremme kontakt og dialog mellem selvesektoren og andre involverede parter på det højest mulige niveau.
proposes an annual European Tourism Forum to improve contact and dialogue between theindustry and other stakeholdergroups, at the highest possiblelevel.
Kommissionens analyse fokusererpå de bedste måder, hvorpå sektorens potentielle konkurrenceevnekan udnyttes med bæredygtighedsom resultat. Ligeledes overvejesdet i dokumentet, hvordan turismetilbud kan gøres tilgængelige foralle samfundsgrupper.
@ from travel agents and tour considers how to bring tourismoperators to hotels, restaurantsservices within the reach of and other facilities to delight theeverybody in society. travelling public.
I juni 2000 vedtog Det Europæiske Rådhandlingsplanen e-Europe og erkendtedermed vigtigheden af en rationel ogeffektiv forvaltning til fordel for enkonkurrencedygtig økonomi i Europa.
In June 2000, the European Council adopted the e-Europe Action Plan, thereby recognising the importance ofefficient and effective government for a competitive European economy.
EU-programmet til udvikling af indbyrdesdataudveksling mellem administrationer(IDA), har lang erfaring i at fremme IT-anvendelsen inden for den offentlige sektor i EU. IDA var derfor hurtigt ude medpraktisk opfølgning på målene i e-Europeom at »få myndighederne på nettet«.
The EUprogramme for developing the interchange of data between administrations(IDA) has a long track record in promoting the use of information technologies in European public service,and it was quick to mobilise work on thee-Europe targets for government online.
Offentlig service til virksomheder moderniseres er er i det sidste halvandet år gjort anstrengelser for at
Modernising public serviceprovision to enterprises n assessment of the effortsmade to bring administrations closer to enterprises
World Markets Research Centre(center for forskning i verdensmarkedsforhold) blev det såledeskonkluderet, at kun 8% af offentlige hjemmesider verden overomfattede serviceydelser medfuldkommen online-ekspedition.
Markets Research Centre concludedthat only 8% of worldwide government web sites provide fully executable services online.
Der vil blive fulgtop på opfordringen fra Sandhamn om at undersøgebehovet for e-forvaltning nøjere,især når den skal foregå på tværsaf landegrænser.
the Sandhamn conference’s callto investigate further the needsfor e-government services, in particular those supplied acrossborders.
Så vidt det kan konstateres, når flertallet af de europæiske myndigheders hjemmesider op på andetniveau ifølge ovennævnte inddeling,dvs. at formularer kan downloades.Et rimeligt mindretal byder dog påmulighed for også at returnere formularerne elektronisk.
and citizens over the past 18months shows that while progresshas been made, substantial scopefor improvement remains.
Bevægeligheden af arbejdskraft,kapital, tjenesteydelser og varerbetyder, at offentlige online-tje-nester må kunne samarbejdeaktivt på tværs af nationale grænser. Generaldirektoratet for Erhvervspolitik vil være glad forbidrag, som fremmer erhvervslivets behov.
Evidence suggests that in Europethe majority of government websites reach the second of the abovelevels and enable electronic formsto be downloaded, while a fairminority also allow for forms to bereturned electronically.
En meget brugt klassificering afonline-service skelner mellem fireniveauer. »Basal online-service«giver ikke-brugertilpasset, generelinformation om offentlige tjenester.På et lidt mere avanceret niveaukan man downloade formularer.Næste niveau giver også mulighedfor at returnere formularer ad elektronisk vej. Den fjerde og mest raffinerede servicetype muliggør fuldtautomatiserede transaktionermellem myndigheder og såvel virksomheder som private.
The mobility of labour, capital,services and goods means thatpublic online services need tointeract with one another across national boundaries.