natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter en betydelig omrokering inden for ud giftsområdet blev behovene imødekommet for støtten til Østtimor (20 mio. EUR), jordskælvsofrene i Tyrkiet (30 mio. EUR), førtiltrædelsesstrategien for Malta og Cypern (15 mio. EUR i reserver) og fiskeriaftalen med Marokko (125 mio. EUR).
After considerable redeployment within the heading, requirements were met for aid for East Timor (EUR 20 million), Turkish earthquake victims (EUR 30 million), the pre-accession strategy for Malta and Cyprus (EUR 15 million in reserve) and the fisheries agreement with Morocco (EUR 125 million).
2000-budgettet dækkede ligeledes de øjeblikkelige behov til genopbygningen i Kosovo.
The 2000 budget also covered immediate re quirements for reconstruction in Kosovo.
Efter at alle 200 mio. EUR var blevet udbetalt under fleksibilitetsinstrumentet, blev der stillet 360 mio. EUR til rådighed.
After the entire EUR 200 million had been drawn under the flexibility instrument, EUR 360 million have been provided.
I 2000 blev genopbygningen i Kosovo finansieret på følgende måde: under den særlige budgetkonto opførtes 240 mio. EUR. 60 mio. EUR blev fremført fra 1999-2000 (30 mio. til Obnova og 30 mio. til humanitær bistand), 20 mio. EUR fra ECHO-budgettet blev øremærket til humanitær bi stand i Kosovo og endelig blev 40 mio. EUR overført i løbet af året, efterhånden som midler blev disponible.
In 2000, reconstruction in Kosovo would be financed as follows: the specific budget head ing has been allocated EUR 240 million, EUR 60 million have been carried over from 1999 to 2000 (EUR 30 million for Obnova and EUR 30 million for humanitarian aid), EUR 20 million from the ECHO budget was earmarked for humanitarian aid operations in Kosovo and finally EUR 40 million have been transferred in the course of the year as funds became available.
Landbrugsudgifterne androg 40 994 mio. EUR.
Agricultural expenditure came to EUR 40 994 million.
Rådet havde fastsat udgifterne til mar kedsordningerne til 36 889 mio. EUR, og Par lamentet traf beslutning om 4 105 mio. EUR til udviklingen i landdistrikterne og ledsageforanstaltninger.
Expenditure on market organisations had been set by the Council at EUR 36 889 million and Parliament decided on EUR 4 105 million for rural development and accompanying measures.
Forpligtelsesbevillingerne til strukturtiltag på 32 678 mio. EUR forblev uændret på det niveau, som Kommissionen havde foreslået i sit foreløbige forslag.
At EUR 32 678 million, the commitment appropriations for structural operations were at the same level as the Com mission proposed in its preliminary draft.
Dog blev det endelige tal for betalingsbevillinger 31 802 mio. EUR, efter at Parlamentet endelig havde godkendt en forskudssats på 3,5 % og fastholdt dækningsniveauet for udestående forpligtelser på 50 %.
However, the final figure for payment appro priations was EUR 31 802 million after Parliament eventually accepted a rate of pay
15 mio. EUR under udgiftsområde 4 i de finansielle overslag).
duced by EUR 329 million after the appropriations allocated were differentiated, and a new heading with a token entry was entered for Malta and Cyprus (with the allocation of EUR 15 million still coming under Heading 4 of the financial perspective).
Kommissionen vedtog det foreløbige forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 2/2000 den 23. juni 2000.
The Commission adopted preliminary draft supplementary and amending budget No 2/2000 on 23 June 2000.
Rådet vedtog forslaget den 29. juni, og Parlamentet vedtog det den 6. juli.
The Council es tablished the draft on 29 June and Parliament adopted it on 6 July.
Kommissionen vedtog et foreløbigt forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1/2000 den 10. maj. Rådet vedtog sit forslag den 16. juni og Parlamentet vedtog det den 6. juli.
The Commission adopted preliminary draft supplementary and amending budget No 1/2000 on 10 May.
Da Rådet (budgettet) ikke ændrede det den 20. juli, blev det endelig vedtaget den 2. au gust.
As no changes were made to it by the Council (budget) on 20 July, it was finally adopted on 2 August.
I andet tillægs- og ændringsbudget blev der tilføjet 15 mio. EUR under sektion I (Parlamentet) til dettes bygningspolitik og 6,6 mio. EUR til sektion II (Rådet) til den fælles uden rigs- og sikkerhedspolitik, især med henblik på at udvide Generalsekretariatets personale med militære eksperter, der stilles til rådighed fra medlemsstaterne.
In the second supplementary and amending budget, EUR 15 million was added to Section I (Parliament) for its building policy, and EUR 6.6 million to Section II (Council) for the European common foreign and security policy, particularly with a view to reinforcing the staff of its General Secretariat with military experts seconded from the Member States.
I en beslutning vedtaget den 16. juni havde Parlamentet anmodet om et tillægs- og ændringsoverslag på 15 mio. EUR til forhøjelse af bevillingerne til erhvervelse af fast ejendom.
In a resolution adopted on 16 June, Parliament had requested a supplementary and amending statement of estimates of EUR 15 million to increase the appropriations available for the acquisition of immovable property.
Det omfattede under indtægtssektionen saldo en fra 1999, de nye overslag over egne ind tægter fra april 2000, slutberegningen af Det Forenede Kongeriges kompensation for 1996 og den foreløbige beregning for 1999.
It incorporated, under the revenue section, the balance from 1999, the new estimates of own resources made in April 2000, the final calculation of the UK compensation for 1996 and the provisional calculation for 1999.
Gennemførelse af 2000-budgettet og
Implementation of the 2000 budget
Udnyttelsen af forpligtelsesbetalingsbevillingerne — 2000 (oversigt)
Implementation of commitment and payment appropriations — 2000 outcome (summary)
Følgende tabel viser den procentvise gennem førelse for hvert udgiftsområde under budget tet sammenlignet med 1999.
The following table provides the summary situation for implementation, in percentage terms, by budget heading, with the comparison to 1999.
Udnyttelse af forpligtelsesbevillinger
Implementation of commitment appropriations
Udnyttelse af betalingsbevillinger
Implementation of payment appropriations
22 mer forventedes der forsinkelser i forhandlingerne mellem Kommissionen og medlemsstaterne, især for mål l og 2 (12,5 mia. EUR uudnyttet).
Structural operations (Heading 2)
Uudnyttede forpligtelsesbevillinger på 14,8 mia. EUR til strukturtiltag (af uudnyttede bevillinger på 16,7 mia. EUR for hele budget tet) er hovedårsagen til den lave udnyttelsesgrad på 82,4 % for hele budgettet.
Unutilised budget appropriations for commit ments of EUR 14800 million for structural operations (out of an amount of EUR 16700 million unutilised for the total budget) is the major contributory factor to the low implementation rate of 82.4 % for the total budget.
En lignende, men mindre markant virkning ses også for betalingerne, hvor de uudnyttede betalingsbevillinger til strukturtiltagene tegner sig for 8,0 mia. EUR af de 11,2 mia. EUR, der er uudnyttet for hele budgettet, og for den deraf følgende udnyttelsesgrad på 88,0 % for det samlede budget.
A similar, but less significant effect is also seen for payments where the unutilised pay ment appropriations for structural operations is responsible for EUR 8000 million of the EUR 11 200 million unutilised total budget funds, and the subsequent implementation rate of 88.0 % for the total budget.
Landbrug (udgiftsområde 1)
Agriculture (Heading 1)
Beslutningerne om programmerne for mål 3 kunne vedtages før årets udgang, hvilket med førte en høj udnyttelsesgrad for dette budget kapitel.
With regard to the low implementation rate for commitments, 2000 was the first year for the new structural operations programme (2000-06).
Udnyttelsesgraderne for både forpligtelser (99,4 %) og betalinger (99,3 %) til landbruget lå særlig højt både for EUGFL, garantitiltagene og udviklingen af landdistrikterne.
The need to determine the framework for the various programmes is important for both the Commission and the Member States in order to ensure that a sound basis is established for the financial assistance actions during the next seven years.
Den ge nerelle situation for landbrugsmarkederne under dette udgiftsområde var normal, hvilket forklarer, hvorfor udgifterne lå tæt på bevillingerne. gerne.
Because of this factor, and the introduction of revised rules and procedures for the new programme, de lays were experienced in the negotiations be tween the Commission and the Member States, particularly for Objectives l and 2 (EUR 12500 million unutilised).
Af de uudnyttede bevillinger til strukturfonde ne blev 8,2 mia. EUR fremført til budgetåret 2001.
The implementation rates for both commit ments (99.4 %) and payments (99.3 %) for agriculture spending were particularly high, both for the EAGGF Guarantee operations and for rural development.
6,2 mia. EUR skal overføres til følgen de år til forhøjelse af loftet for udgiftsområde 2 i overensstemmelse med artikel 17 i aftalen mellem institutionerne.
For this heading, the overall situation of the agricultural markets was normal which explains why expenditure was close to the budget appropriations.
For så vidt angår udviklingen af landdistrikter kunne de fleste programmer, som medlemsstaterne forelagde, vedtages før budgetårets udgang, og udgifterne var som følge deraf lidt (92,4 mio. EUR eller 2,3 %) højere end de oprindelige bevillinger (men stadig under Berlin-loftet).
As concerns rural development, most of the programmes presented by Member States could be adopted before the end of the budgetary year, and as a result, expenditure (EUR 92.4 million or 2.3 %) was slightly above the initial appropriations (but still below the
Kortfattet androg den samlede underudnyttelse af betalingerne til strukturfondene 6.7 mia. EUR. Det største beløb var 4,2 mia. EUR som betalingsbevillinger til programmer før 2000.
For Community initiatives (EUR l 700 million unutilised), the specific difficulties to commit before year-end were related to the fact that the guidelines were only published in May.
Der kunne vedtages beslutninger om projekter til Samhørighedsfonden før årets udgang med det resultat, at udnyttelsessatsen for forpligtelserne var høj (92,3 %).
The level of anticipated commitments was therefore not possible to be made before the year-end, although the procedures on approving some programmes were close to finalisation. nalisation.
Interne politikker (udgiftsområde 3)
Decisions on programmes for Objective 3 could be adopted before year-end, and result ed in a high implementation rate for this budget chapter.
Foranstaltninger udadtil (udgiftsområde 4)
entate measures and to re-examine certain actions.
De uudnyttede forpligtelsesbevillinger på ca. 470 mio. EUR til interne politikker medførte en udnyttelsessats på 92,7 %. Hovedårsagerne hertil var følgende:
An amount of EUR 6200 million will be trans ferred to subsequent years in excess of the ceiling of Heading 2, in conformity with Article 17 of the Interinstitutional Agreement.
Udnyttelsessatsen for forpligtelsesbevillinger ne til dette udgiftsområde var 96,2 % og reelt var udnyttelsessatsen for de fleste budgetkapitler høj, f.eks. var satsen for kapitlet for samarbejde med Balkanlandene 99,8 %. En undtagelse fra de høje udnyttelsessatser var kapitlet for samarbejde med udviklingslande i Latinamerika med uudnyttede bevillinger på 90 mio. EUR som følge af programmeringsvanskeligheder.
D the late adoption of the legal basis for ex penditures, which prevented commitments being made before year-end and was car ried forward into 2001.
D visse tjenestegrene i Kommissionen blev omorganiseret i løbet af året og som et led heri udnyttedes muligheden for at omdirigere foranstaltninger og tage visse tiltag op til fornyet behandling.
In summary, the overall under-implementation of payments for the Structural Funds added up to EUR 6700 million. The main component was EUR 4 200 million of payments relating to pre-2000 programmes.
Dette gjorde sig inden for GD for Energi og Transport gældende for energipolitikken og i GD for Er hvervspolitik for de flerårige programmer for SMV og standardisering.
In addition, 'advance payments on account' were only possible for programmes approved in 2000. Practically no reimbursements were made to Member States for the new 2000-06 programming period.
Udnyttelsessatsen for betalingsbevillingerne lå under 92,2 % eller på ca. 325 mio. EUR.
The amount of unutilised payment appropriations was EUR 1 000 million with a resulting implemented rate of 84.0 %.
Dette skyldtes den sene godkendelse af for pligtelserne ved årets udgang, som hindrede, at der blev afholdt betalinger, f.eks. budgetkapitlet for samarbejdet i Balkanlandene.
This amount was caused by the factors discussed above for the under-implementation of commitments and also a lower level of expected payments (EUR 670 million) for the budget subsection for RTD, where the liquidation of projects from previous framework programmes and advance payments for the current year's pro gramme were less than forecast.
Førtiltrædelsesstøtte I (udgiftsområde 7)
External actions (Heading 4)
D den sene vedtagelse af retsgrundlaget for udgifterne, der hindrede, at der blev ind gået forpligtelser før årets udgang, der så blev fremført til 2001.
Decisions on projects for the Cohesion Fund could be adopted before year-end, with the re sult of a high implementation rate for commit ments (91.3 %).
Dette gjaldt GD for Miljø og GD for Retlige og Indre Anliggender. gender.
The late approval at year-end meant that only marginal advance payments were made in 2000 and so payments were mainly made on earlier approved projects, re sulting in an overall low implementation rate for payments (57 %).
Udnyttelsessatserne for alle kapitler var høje, hvilket medførte en udnyttelsessats på 98,3 % for udgiftsområde 7.
The implementation rate for commitment appropriations for this heading was 96.2 % and in fact the implementation rate for most budget chapters was high, for example, the rate for the chapter for cooperation with the Balkan countries was 99.8 %.
Udnyttelsessatsen for betalingerne var lavere, nemlig 76,4 % som følge af kapitlet for Sapard, hvor betingelsen med et godkendt udbetalingsorgan i hvert modtagerland ikke blev opfyldt, og for ISPA, hvor de sene forpligtelser medførte, at der ikke blev foretaget for skudsbetalinger før ved årets udgang.
The amount of unutilised commitment appro priations of some EUR 470 million within in ternal policies meant the implementation rate was 92.7 % mainly caused by the following factors:
Dette skyldtes de faktorer, der er anført ovenfor for så vidt angår underudnyttelsen af forpligtelserne, samt et lavere niveau for de forventede betalinger (670 mio. EUR) for undersektionen for FTU. hvor afviklingen af projekterne fra tidligere rammeprogrammer og forskudsbetalingerne for de løbende års programmer var lavere end forventet.
This was caused by the late approval of commitments at year-end preventing payments being made, for example, the budget chapter for cooperation in the Balkan countries.
EU'S INDTÆGTER I 2000
EU REVENUE IN 2000
EU's budget finansieres fra forskellige kilder.
The budget of the European Union is financed from a number of sources.
FIGUR 1 Fællesskabets indtægter i 2000
In 2000 revenue from this source amounted to EUR 1 077.1 million, practically the same as the previous year (- 0.6 %).
Vedlagte figurer viser fordelingen for 2000 af de samlede indtægter på 92,7 mia. EUR på de forskellige indtægtskilder.
FIGURE 1 Revenue of the Communities, 2000
EU's traditionelle egne indtægter er toldafgifter, landbrugsafgifter og sukkerafgifter.
The EU's traditional own resources are made up of customs duties, agricultural duties and sugar levies.
De fastlægges af medlemsstaterne, der beholder 10 % til dækning af deres opkrævningsomkostninger.
They are established by the Member States, which keep 10 % to cover their collection costs.
J Landbrugs- og .sukkerafgifter _BAR_ Told _BAR_ Momsindtægter J BNi-indtægter I Øvrige (herunder disponible overskud)
J GNP-based resources J Other (including surpluses available)
Egne momsindtægter
VAT-based own resources
Tolden opkræves af importen af ikke-land-brugsprodukter fra tredjelande til de satser, der er anført i Den Fælles Toldtarif.
Customs duties are levied on imports of nonagricultural products from third countries, at rates based on the Common Customs Tariff.
Disse sat ser bliver ofte nedsat på grund af aftaler inden for Verdenshandelsorganisationen WTO, tidligere GATT (den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel), og særaftaler, der bevilger præferencetold til visse handelspartnere og for visse produkter.
These rates are often subject to reductions as a result of agreements in the framework of the World Trade Organisation (WTO), previously the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT), and specific agreements granting preferential tariffs to certain trading partners or products.
I 2000 blev der opkrævet 13 111,5 mio. EUR, som blev udbetalt til EU, hvilket svarer til en stigning på 12,0 % i forhold til foregående år.
In 2000, EUR 13 111.5 million was collected and paid to the EU, which corresponds to an increase of 12.0 % compared to the previous year.
Denne be tydelige stigning skyldes importstigningen mellem 1999 og 2000 (over 30 %), der mere end kompenserede faldet i den vægtede gennemsnitstoldsats.
The reason for this con siderable increase is the surge in imports be tween 1999 and 2000 (over 30 %), which more than offset the decrease in the weighted average tariff.
De egne momsindtægter beregnes på grundlag af en ensartet procentsats af de harmoniserede nationale grundlag, der er fastlagt i overensstemmeise med fællesskabsbestemmelserne.
The VAT-based own resources are calculated by applying a uniform rate to the harmonised national VAT bases, which are determined in accordance with Community rules.
Medlemsstaternes momsgrundlag udjævnes ved 50 % af deres BNI.
Member States' VAT bases are capped at 50 % of their
I 2000 blev der opkrævet 1 078,6 mio. EUR, der blev ud betalt til EU.
2000, EUR 1 078.6 million was collected and GNP.
Den ensartede sats androg 0,8766 % i 2000.
In 2000, five Member States (Greece, paid to the EU.
Betalingerne i et givet år foretages på grund lag af overslag over momsgrundlagene, der
The yield was virtually the Spain, Ireland, Luxembourg and Portugal) same as in the previous year (+ 0.9 %). benefited from this limit.
Producenter af sukker, isoglucose og insulinsirup betaler produktionsafgifter for at dække markedsstøtten og finansiere en ordning med udligning af oplagringsomkostningerne for sukker, der skal sikre, at sukkerforsyningerne til markederne bliver jævnt fordelt i løbet af året.
Producers of sugar, isoglucose and insulin syrup pay levies on production to cover mar ket-support arrangements and to finance a system for the equalisation of sugar-storage costs, thus ensuring that sugar supplies reach the market steadily throughout the year. These
Disse afgifter svarer til udgifter til samme beløb.
The uniform rate is obtained by deducting the so-called gross equivalent of the UK correction (expressed in percentage terms of the EU capped VAT base) from the maximum rate of call of VAT.
I 2000 androg provenuet herfra 1 077,1 mio. EUR, hvilket stort set svarede til beløbet for foregående år (- 0,6 %).
In accordance with the decision on the system of the European Communities'
Denne korrektion blev indført for at udjævne skævheden mellem Det Forenede Kongeriges andel af betalingerne til Fællesskabets budget og dets andel i Fællesskabets udgifter i med lemsstaterne.
The UK correction was introduced to correct the imbalance between the United Kingdom's share in the payments to the Community budget and its share in Community expenditure in the Member States.
Denne skævhed beregnes efter detaljerede regler, og Det Forenede Kongerige godtgøres for 66 % af forskellen.
This imbalance is calculated according to precise rules and the United Kingdom is reimbursed for 66 % of the difference. ence.
I 2000 androg momsindtægterne 35 192,5 mio. EUR. Dette tal omfattede positive nettojusteringer for foregående år på i alt 1 004,9 mio. EUR, idet overslaget over budgettet havde undervurderet den økonomiske vækst.
In 2000, the VAT resource amounted to EUR 35 192.5 million.
Udgifterne til korrektionen bæres af de øvrige medlemsstater i overensstemmelse med deres andel af Fællesskabets BNI, undtagen Tysk land, der kun betaler to tredjedele af sin normale andel.
The cost of the correction is borne by the other Member States according to their share in Community GNP, with the exception of Germany that pays only two-thirds of its normal share.
Resultatet af den en delige beregning baseret på endelige data for korrektionen for år n budgetteres i år n + 4.
The result of the definitive calculation, based on final data, for the correction of year /; is budgeted in year // + 4.
I 1988 blev der indført en indtægtskilde base ret på BNI med henblik på at afbalancere budgetindtægterne og udgifterne, f.eks. for at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkedes af andre indtægter.
A source of revenue based on GNP was introduced in 1988 to balance budget revenue and expenditure, i.e. to finance the part of the budget not covered by other revenue.
Denne indtægt består af en ensartet sats, der anvendes på summen af alle medlemsstaternes BNI beregnet i overensstemmelse med fællesskabsreglerne.
It consists of a uniform rate applied to the sum of all Member States' GNP established in accordance with Community rules.
Satsen fastsættes under budgetproceduren og afhænger af de øvrige samlede indtægter.
The rate is fixed during the budgetary procedure and depends on the total of other revenue.
Det almindelige budget finansieres også af andre indtægter, herunder af skatter og andre fradrag i personalets lønninger, bankrenter, bi drag fra medlemsstaterne til forskningsprogrammer, tilbagebetaling af uudnyttet støtte og renter af for sene indbetalinger.
The general budget is also financed by other revenue, including inter alia tax and other de ductions from staff remuneration, bank inter est, contributions from nonmember countries to research programmes, repayments of un used aid and interest on late payments.
I alt an drog disse indtægter 1 546,1 mio. EUR.
To gether, these sources generated revenue amounting to EUR 1 546.1 million.
I 2000 androg opkrævningssatsen for denne yderligere indtægt 0,4461 % af EU's samlede BNI (ekskl. EUGFL's monetære reserve, lånegarantireserven og nødhjælpsreserven).
In 2000, the call rate of this additional re source amounted to 0.4461 % of total EU GNP (not including the EAGGF monetary re serve, the loan guarantee reserve and the emergency aid reserve).
I alt androg BNI-indtægten 37 580,4 mio. EUR (ekskl. reserver).
In total, the GNP re source amounted to EUR 37 580.4 million (not including reserves).
Den omfattede de positive nettojusteringer for tidligere år på i alt 327.3 mio. EUR, idet den økonomiske vækst var undervurderet i budgetoverslagene.
This included net positive adjustments for previous years to talling EUR 327.3 million, the budget fore casts having underestimated economic growth.
Indtægterne for 2000 inkluderer også 3 209.1 mio. EUR som overskud fremført fra 1999.
The revenue for 2000 also includes the EUR 3 209.1 million surplus carried over from 1999.
FIGUR 2 Indtægter 1990-2000
FIGURE 2 Revenue, 1990-2000
EU'S UDGIFTER — UDVIDELSEN I 2000 (SAPARD, ISPA, PHARE)
EU EXPENDITURE — ENLARGEMENT IN 2000 (SAPARD, ISPA, PHARE)
væsentligt udvidet) yder støtte til opbygningen af administrative myndigheder og institutioner i ansøgerlandene og finansierer investeringer, der skal bidrage til, at disse lande snarest muligt kan efterkomme Fællesskabets retsforskrifter.
administrative and institutional capacities of the applicant countries and financing invest ments designed to help them comply with Community law as soon as possible.