natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For mere information om EU’s budget og finansielle programmering henvises til:
For more information on the EU budget and financial programming
EU-budgettet: http://ec.europa.eu/budget (tilgængeligt på engelsk, fransk og tysk)
EU budget:http://ec.europa.eu/budget/index.htm(available in English, French and German)
Europe Direct er en service, der har til formål at hjælpe med at besvare Deres spørgsmål om Den Europæiske Union
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union.
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
© De Europæiske Fællesskaber, 2009Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 20092009 — 16 s. — 21 x 21 cm ISBN 978-92-79-13792-1doi:10.2761/20639Printed in Belgium TRYKT PÅ IKKE-KLORBLEGET PAPIR
© European Communities, 2009Luxembourg: Publications Office of the European Union, 20092009 — 16 pp. — 21 x 21cm ISBN 978-92-79-13796-9doi:10.2761/22302Printed in Belgium PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
© De Europæiske Fællesskaber, 2002 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
© European Communities, 2001 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Budgettet for 2000 var det første, der blev vedtaget under de nye finansielle overslag, der er en flerårige ramme for udgiftslofterne for de forskellige sektorer.
The 2000 budget was the first agreed under the new financial perspective, a multiannual structure setting out expenditure ceilings for different sectors.
Denne ramme blev vedtaget af Parlamentet, Rådet og Kommissionen som led i Aftalen mellem Institutionerne fra maj 1999. Den dækker tidsrummet 2000-2006.
This structure was agreed by Parliament, Council and Commission in the Interinstitutional Agreement of May 1999, and covers the period 2000-06.
2000 var et overgangsår mellem den tidligere og den nye overslagsperiode.
The year 2000 is thus a transition year between the old and new perspective periods.
Det markerede et nyt udgangspunkt for flere af Fællesskabets vigtige aktivitetsområder, f.eks. strukturfondene.
It marks a new starting point for several major areas of Community activity, such as the Structural Funds.
Vedtagelsen af rammerne for budgettet efter reformen af Den fælles Landbrugspolitik har sat landbrugsbudgettet for 2000 og frem ind i en ny sammenhæng.
The adoption of the budgetary framework, allied to the reform of the common agricultural policy, has created a new environment for the agricultural budget for 2000 onwards.
Således bliver markedsstøtten nu første søjle og støtten til udviklingen af landdistrikterne anden søjle i den fælles landbrugspolitik, hvis budget fra nu af også skal dække veterinære foranstaltninger og plantesundhedsforanstaltninger samt informationen om landbrugspolitikken.
Market support measures are the first pillar. Support for rural development is now the second pillar of the common agricultural policy, whose budget henceforth also covers veterinary and plant health measures, as well as information activities on the agricultural policy.
De blev derefter forhandlet med Kommissionens tjenestegrene, og der blev ført samråd med de relevante udvalg og komitéer, før programdokumenterne blev vedtaget.
These were then negotiated with the Commission services, and the committees con cerned consulted, before formal adoption of the programme documents.
Den præcision der krævedes i for bindelse med disse komplekse forberedelser og forhandlinger betød, at alle programmer ikke kunne færdigbehandles i 2000.
The rigour required and the complexity of this process of preparation and negotiation meant that it was not possible to finalise all the programmes in 2000.
En del af de til dette formål bestemte bevillinger blev derfor udskudt til 2001 og følgende år.
Appropriations earmarked were thus carried forward for allocation in 2001 and succeeding years.
Ressourcerne til forskellige politikområder i medlemsstaterne, de såkaldte interne politikker, blev koncentreret om en række topprioriteter på grund af disses multiplikatoreffekt på væksten og beskæftigelsen samt på udviklingen og udbredelse af nye teknologier.
Resources for different policy areas in the Member States, the so-called internal policies, were concentrated on certain high priorities, in view of their multiplier effect on growth and employ ment and on the development and dissemination of new technologies.
Forskning, transeuropæisk transport, energi- og kommunikationsnetværk, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik er nogle af disse prioriteter.
Research, trans-European transport, energy and communication networks, education, vocational training and youth policy count among these priorities.
Kommissionen tog ligeledes højde for budget virkningerne af EU's kompetenceudvidelser inden for retlige og indre anliggender som følge af Amsterdamtraktaten.
The Commission also took account of the budgetary implications of the further extension of EU competence through the Treaty of Amsterdam to justice and home affairs.
Med henblik på forberedelsen til tiltrædelsen blev der inden for den såkaldte førtiltrædelsesstrategi over forskellige programmer ydet monetær støtte til ansøgerlandene i Østeuropa.
Monetary support is given to the candidate countries in eastern Europe to prepare for enlargement, the so-called preaccession strategy, through different programmes.
Bevillingerne til Phare-programmerne forhøjedes, og bevillingerne til to nye særlige støtteprogrammer, et for landbrugsområdet (Sapard) og et andet til foranstaltninger til forbedring af transport- og miljøinfrastrukturerne (1SPA), øgedes ligeledes.
The Phare programme was beefed up. Two new specific subsidy programmes, one for agriculture (Sapard) and the other for measures to improve the transport and environmental infrastructure (ISPA), boosted the funding available.
Betalingsbevillingerne blev forhøjet til foranstaltningerne udadtil i bestræbelse på at afvikle de uindfriede forpligtelser.
External action received increased payment appropriations in order to help clear outstanding commitments.
Samarbejdet med Balkanlandene varet af de prioriterede områder.
Cooperation with the countries of the Balkans was one of the priorities.
Kun ca. 6 9r af EU's budget gik til administrationsudgifter for alle institutioner.
Only about 6 % of the EU budget goes on administrative expenditure for all the institutions.
Der er sat nøje begrænsninger for denne del af budgettet for hvert enkelt år indtil 2006.
This part of the budget has rigorous limits for each year up to 2006.
Kommissionen var i 2000 i gang med at forberede sine reformforslag, og de øvrige institutioners ressourcekrav lå nøje inden for disse begrænsninger.
In 2000, the Commission was preparing its reform proposals and the call on resources by other institutions was well with in the limits.
To tillægs- og ændringsbudgetter blev nødvendige i 2000 for at finansiere uforudsete behov i årets løb.
Two supplementary and amending budgets were required in 2000 to finance unforeseen needs arising during the year.
Det første til at dække makrofinansiel støtte til Montenegro og tilskuddet til Det Euro pæiske Agentur for Lægemiddelvurdering.
The first covered macrofinancial aid for Montenegro and grants to the European Agency for the evaluation of medicinal products for orphan drugs.
Det andet dækkede yderligere udgifter til Europa-Parlamentets bygningspolitik og Rådets udgifter i forbindelse med den europæiske fælles uden rigs- og sikkerhedspolitik.
The second covered certain additional costs of the European Parliament's building policy, and Council costs as sociated with the European common foreign and security policy.
Betalingerne over budgettet for 2000 tegnede sig for 1,11 % af de 15 medlemsstaters BNI, hvilket stadig er en hel del under det loft for betalingsbevillingerne, der blev aftalt i Berlin for 2000.
The budget 2000 payments represented 1.11 % of the gross national product of the 15 Member States, and was still well below the ceiling for payment appropriations agreed in Berlin for 2000.
Hovedsagelig på grund af de strukturprogrammer, der ikke blev fuldt gennemført, var der ved årets udgang et overskud på ca. 11 mia. EUR, hvoraf en stor del gik tilbage til medlemsstaterne i form af nedsættelser af deres bidrag til 2001-budgettet.
By the end of the year, due largely to the structural programmes not being fully implemented, a surplus of about EUR 11 billion remained, much of which went back to the Member States, in the form of reductions to their contributions to the 2001 budget.
Finansberetningen for 2000 har en noget anden form end i de foregående år.
The Financial Report for 2000 is presented in a somewhat different style to previous years.
1 stedet for fuld stændig dækning af alle aktiviteter, der finansieredes over budgettet, er to af de mest aktuelle områder blandt Fællesskabets tiltag blevet udvalgt og mere grundigt gennemgået.
In stead of blanket coverage of all activities financed by the budget, two of the most topical areas of Community intervention have been selected for a more in-depth examination.
Andre emner vil blive fremdraget i næste års beretning.
Different themes will be chosen for next year's Report.
Her sættes der først og fremmest fokus på struktur fondene (fordi 2000 var begyndelse på en ny programmeringsperiode) og på førtiltrædelsesstøtten til udvidelsen (på grund af fremskridtene i 2000).
We highlight firstly, the Structural Funds (since 2000 is the start of the new programming period), and secondly, preaccession aid for enlargement (given the progress made in 2000).
Derefter gives der i overensstemmelse med budgettets fremtidige struktur og opstilling en over sigt over de vigtigste politikområder som led i Fællesskabets tiltag i 2000, der følger de forskel lige kategorier af den aktivitetsbaserede budgetlægning.
The major policy areas of Community action in 2000 are then summarised according to the categories of activity based-budgeting since this reflects the budget's future structure and presentation. tion.
Medlem af Kommissionen med ansvar for budgettet
Commissioner for the budget
Budgetgennemførelsen 2000 — Oversigt over forpligtelser og betalinger
Budget implementation 2000 — overview of commitments and payments as at 31 December 2000
EU's udgifter — Udvidelsen i 2000 (Sapard, ISPA, Phare)
EU revenue in 2000 EU expenditure — enlargement in 2000 (Sapard, ISPA, Phare)
(i overensstemmelse med aktivitetsbaseret budgetlægning — ABB)
Main operational policy areas and activities (by activity-based budgeting — ABB)
Liddannelse og kultur
Education and culture
Sundhed og forbrugerbeskyttelse
Health and consumer protection g0
Retlige og indre anliggender
Justice and home affairs g2
Eksterne forbindelser
External relations g4
EKSF's finansielle og budgetmæssige aktiviteter i 2000
The ECSC's financial and budgetary activities in 2000
Den Europæiske Udviklingsfond: Resultatopgørelse
European Development Fund: financial out-turn
Bilag — Konsolideret regnskab for Den Europæiske Union
Annex — Consolidated accounts of the European Union
Konsolideret forvaltningsregnskab for 2000
Consolidated revenue and expenditure account for 2000
Konsolideret balance pr. 31. december 2000
Consolidated balance sheet of the European Union at 31 December 2000
— Bemærkninger til balancen
— Comments on the balance sheet at 31 December 2000
— Forklarende noter til balancen
— Explanatory notes to the balance sheet
Forpligtelser under stregen — Eventuel gæld og fordringer pr. 31. december 2000
Off-balance-sheet commitments — potential liabilities and assets at 31 December 2000
— Forklarende bemærkninger til forpligtelser under stregen — Eventuel gæld og fordringer
— Explanatory notes to off-balance-sheet commitments — potential liabilities and assets
Ved årets udgang konstateredes en usædvanlig forskel på 3 procentpoint mellem EU og euroområdet, hvilket hovedsagelig skyldtes afvigende prisudvikling i Det Fore nede Kongerige.
January 2000 to 2.3 % in December 2000. An unusually large difference of three decimal points was observed at the end of the year be tween the EU and the euro area, due mainly to contrasting price developments in the UK.
Stigningen i forbrugerpriserne skyldtes hovedsagelig udviklingen i energipriserne, men inflationstakten (uden energi og uforarbejdede fødevarer) viste ligeledes en opadgående tendens, fordi tidligere stigninger i energipriserne smittede af på de øvrige vare priser.
The increase in headline consumer prices is linked essentially to energy price develop ments, although core inflation (without energy and unprocessed food) also displayed an up ward trend as past energy price increases fed through into other goods' prices.
2000 var et af de bedste år i sidste årti, idet BNP i faste priser i gennemsnit steg med 3,4 % i EU. Ser man imidlertid på den kvartalsvise vækst, kan året opdeles i to perioder.
The year 2000 was one of the best of the last decade as average GDP growth in the EU reached 3.4 % in real terms.
Første halvdel viste meget gode resultater og fortsatte den dynamiske udvikling fra afslutningen af 1999.1 anden halvdel af 2000 bremsede væksten en del op med kvartalsvise vækstrater på ca. 0,6 %.
The first half of the year saw a very strong performance, prolonging the dynamics of the end of 1999. The second half of 2000 turned out much slower, with quarterly growth rates of about 0.6 %.
Som forventet faldt forbruget i anden halvdel af 2000 som følge af lavere købekraft udløst af stigningen i oliepriserne.
As expected, private consumption was held back in the second half of 2000 by the loss in purchasing power triggered by the surge in oil prices.
De faste bruttoinvesteringer er ligeledes bremset moderat op i de sidste kvartaler, men som helhed har de bidraget betydeligt til væksten.
Gross fixed capital for mation has also been decelerating moderately over the last few quarters, but on the whole it remained an important contributor to growth.
Nettoeksporten har ligeledes været en vækstfaktor.
Net exports were the other major support to growth.
De årlige vækstrater for både eksporten og importen har siden udgangen af 1999 været tocifrede.
Double-digit annual growth rates have been recorded for both export and im port volumes since the end of 1999.
Ser man således bort fra det noget begrænsede private forbrug har alle komponenter i efterspørgslen været tilfredsstillende i 2000, hvilket er forklaringen på rekordresultaterne.
Indeed, if one leaves aside the somewhat subdued household consumption, all demand components have been very well oriented in 2000, which explains this record performance.
Den generelle jobskabelse i EU anslås at være steget med netto 1,7 % sidste år, det bedste resultat siden 1990.
Net job creation in the EU as a whole is estimated to have grown by 1.7 % last year, the best performance since 1990.
Det anslås, at over 5,3 mio. jobs blev skabt i EU i perioden 19982000 og 2,8 mio. i år 2000 alene.
It is estimated that over the period 1998-2000 more than 5.3 million jobs have been created in the EU, and 2.8 million just over the single year 2000.
Da beskæftigelsesfrekvensen steg hurtigere end erhvervsfrekvensen, faldt antallet af ledige betydeligt.
Since employment grew at a higher pace than the civilian labour force, the number of unemployed declined significantly.
Ledighedsprocenten faldt fra 9,5 % i 1999 til 8,3 % i 2000 og udsigterne viser et yderligere fald.
The unemployment rate declined from 9.2 % in 1999 to 8.3 % in 2000 and prospects are for a further decline.
Både i EU som helhed og euroområdet var ledighedsraten ved udgangen af 2000 den laveste siden 1991.
Both in the EU as a whole and in the euro area, the unemployment rate at the end of 2000 was at its lowest level since 1991.
De lande, der havde den højeste ledighed, fik antallet af arbejdsløse begrænset betydeligt, men forskellene i EU er fortsat store.
Countries with the highest unemployment rates succeeded in reducing the number of jobless significantly, but differences within the EU remain wide.
Trods den forbedrede situation på arbejdsmarkedet og stigningen i forbrugerpriserne har lønstigningen været begrænset i 2000.
De spite the improving situation of the labour mar ket and the hike in consumer prices, wage growth has remained subdued in 2000.
Væksten blev i 2000 støttet af den monetære udvikling.
Monetary conditions have been growth supportive over the year 2000.
Den Europæiske Centralbank hævede sin toneangivende rente fra 3 % til 4,75 %, men samtidig steg inflationen ligeledes med det resultat, at en stor del af stigningen i de nominelle satser blev absorberet.
The European Central Bank raised its benchmark rate from 3 % to 4.75 %, but in the meantime inflation edged up as well, with the consequence to off set a large part of the increase in nominal rates.
I modsætning til den korte rente faldt den lange rente (ti år) i euroområdet gradvis i årets løb.
Contrary to short-term interest rates, longterm interest rates (10-year yields) in the euro area eased gradually throughout the year.
Endelig faldt euroen i forhold til dollaren med ca. 10 % i løbet af året, hvilket gav euro pæiske eksportører en betydelig konkurrencefordel. fordel.
Finally, the euro exchange rate depreciated further over the year by some 10 % against the US dollar, thereby providing an important competitive ness advantage to European exporters.
På grund af stigningen i oliepriserne og den svage euro steg inflationen målt af HCP1 (det harmoniserede forbrugerprisindeks) yderlige
Linked to the hike in oil prices and the weak euro, headline inflation, as measured by the harmonised index of consumer prices (HICP), increased further in the EU from 1.8 % in
1 2000 tegnede saldoen for de offentlige finanser i EU sig for et overskud på 1,2 % af BNP sammenholdt med et underskud på 0,7 % af BNP i 1999.
In 2000, the overall general government balance for the European Union as a whole recorded a surplus of 1.2 % of GDP, com pared to a deficit of 0.7 % of GDP in 1999.
For euroområdet androg overskuddet i 2000 0,4 % af BNP sammen holdt med et underskud på 1,3 % af BNP året før.
For the euro area the 2000 surplus amounted to 0.4 % of GDP, compared to a deficit of 1.3 % of GDP a year earlier.
Licenserne til Universal Mobile Telecom-
Universal Mobile Telecommunication Systems (UMTS) licences had an important impact on these results.
Indtægterne herfra anslås til over 1 % af BNP i 2000.
to the tune of more than 1 % of GDP in 2000.
Målt som ændring i den cykliske justerede driftssaldo er den finansielle situation i EU uændret i 2000.
Measured by the change in the cyclically adjusted primary balance, the fiscal stance has been neutral in 2000 at the level of the EU.
Opstillingen i de foregående finansielle over­slag er blevet bevaret med nogle få ændringer.
The general layout of the previous financial framework has been preserved, with a number of changes.
Det er imidlertid blevet aftalt, at der for udgiftsområde 1 vil blive anvendt en de­flationsfaktor på 2 %.
However, it has been agreed that a deflator of 2 % will be used for Head ing 1.
1 overensstemmelse med strukturfondsforordningerne er den årlige deflator, der anvendes for programægningen og for det tilsvarende loft i de finansielle overslag, også fastsat til en standardsats på 2%.
In accordance with the Structural Funds regulations, the annual deflator applied to pro gramming and to the corresponding ceiling in the financial perspective is also fixed at a flat rate of 2%.
Ifølge aftalen mellem institutionerne er der fortsat mulighed for at revidere de finansielle overslag, hvis de to parter af budgetmyndig­heden på forslag af Kommissionen træffer fælles beslutning derom som følge af situatio­ner, som ikke oprindeligt var blevet forudset.
The new Interinstitutional Agreement keeps the possibility of revising the financial per spective, by means of a joint decision by the two arms of the budgetary authority on a pro posal from the Commission, to deal with situations which had not been foreseen originally.
Loftet for udgiftsområde 1 (landbrug) er ikke længere landbrugsretningslinjen som fastsat i Rådets beslutning om budgetdisciplin, med en stigning indekseret til 74 % af stigningen i EU's BNI.
The ceiling of Heading 1 (agriculture) is no longer the agricultural guideline, as defined by the Council decision on budgetary discipline, with growth indexed at 74 % of the in crease in the Union's GNP.
For at stramme disciplinen yderli­gere er loftet sat på højde med den anslåede stigning i de faktiske udgifter under hensyn til de vedtagne reformer.
To make discipline even tighter, the ceiling has been set in line with estimated growth in actual expenditure, taking into account the agreed reforms.
Landbrugsretningslin­jen opretholdes, men dens anvendelsesområde udvides til ikke blot at dække udgifterne til den fælles landbrugspolitik, men også de landbrugsrelaterede udgifter til førtiltrædel­sesstøtten og det beløb, der på dette område er afsat til næste udvidelsesbølge.
The agricultural guideline is maintained, but its scope is broadened to cover not only CAP expenditure but also agriculture-related preaccession aid and the amount earmarked in this area for the next wave of enlargement.
Der er indført et særskilt underudgiftsområde, foranstaltnin­ger til udvikling af landdistrikterne.
A separate subheading has been introduced for rural development measures.
For så vidt angår de udvidelsesrelaterede ud­gifter:
As regards enlargement-related expenditure:
Der er ligeledes blevet indført et nyt fleksibi­litetsinstrument.
A new 'flexibility instrument' has also been introduced.
Der er for dette instrument fastsat et årligt loft på 200 mio. EUR og det skal dække finansieringen i et bestemt regn­skabsår af klart påviste udgifter, der ikke kan dækkes inden for lofterne under ét eller flere udgiftsområder.
This instrument, which is subject to an annual ceiling of EUR 200 million, is in tended to cover the financing for a given financial year of clearly identified expenditure which cannot be met within the ceilings available under one or more headings.
Beslutningen om at aktivere instrumentet træffes i fællesskab af budget­myndighedens to parter efter forslag fra Kom­missionen. .
The decision to mobilise the instrument is taken jointly by the two arms of the budgetary authority on a Commission proposal.
Udgiftslofter 20002006
Ceilings on expenditure 2000-06
D er der blevet oprettet et nyt udgiftsområde 7, der skal dække de tre førtiltrædelsesin­strumenter, der er blevet oprettet, nemlig landbrugsinstrumentet (Sapard), struktur­instrumentet (1SPA) og et udvidet Phare­program for ansøgerlandene
D a new Heading 7 has been created to cover the three preaccession instruments which have been established: the agricultural in strument (Sapard), the structural instrument (ISPA) and an enhanced Phare pro gramme for the applicant countries;
D er der opretholdt en margen under loftet for egne indtægter (i betalingsbevillinger) for at finansiere de tiltrædelsesrelaterede udgifter, når nye medlemsstater tiltræder 1­Γ
D a margin has been kept under the own re sources ceiling (in payment appropriations) to finance accession-related expenditure when new Member States join the Union;
Selv hvis der tages hensyn til reserverne til fremtidige udvidelser i denne periode, forbli­ver der afhængigt af, hvilket år der tales om, en væsentlig margin på mellem 0,09 % og 0,14 % af BNI under loftet for egne indtægter i de finansielle rammer.
Even allowing for the amounts placed in re serve for future waves of enlargement over this period, the financial framework leaves a substantial margin under the own resources ceiling of between 0.09 % and 0.14 % of GNP, depending on the year.
Disciplinen er stram­mere for de samlede forpligtelsesbevillinger end for de samlede betalinger, fordi sidst­nævnte skal dække uindfriede forpligtelser fra tidligere år.
Discipline is tighter for the total volume of appropriations for commitments than for total payments, as the latter must cover commitments outstanding from previous years.
Loftet over udgiftsområde 1 er blevet fastsat på en sådan måde, at beløbet, der er det årlige gennemsnit til faste priser og som ikke inklu­
The financial perspective is set at constant 1999 prices. As before, a technical adjustment