natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Målsætning 2 & 5b Nye tyske Länder
New German Länder eligible for aid from 1990Situation of Non EU countries in 1993.
Målsætning 1*: Helt berettigede
* with a GDP/head below 75% of the EU average
Målsætning 6: Delvist berettigede
Phasing-in Regions
Målsætning 5b & 6: Delvist berettigede Målsætning 2: Helt berettigede
Objective 2 & 5b Objective 5b: Wholly eligible
Sverige, Finland og Østrig er berettigede til hjælp fra 1995.Abruzzo er berettiget til hjælp under målsæting 1 i perioden 1. januar 1994 til 31. december 1996.Situationen i lande uden for EU i 1999
Objective 2 & 5b: Partly eligible Phasing-out (till 31/12/2006)
Målsætning 2 & 6: Delvist berettigede Målsætning 2: Delvist berettigede
Phasing-out (till 31/12/2005)
* regioner med et BNP/indbygger under 75 % af EU’s gennemsnit
Competitiveness and Employment Regions
Målsætning 5b: Helt berettigede
Objective 5b: Partly eligible
Målsætning 2 & 5b: Delvist berettigede Målsætning 5b: Delvist berettigede
Objective 2, 5b & 6: Partly eligible Special programme
Målsætning 6: Helt berettigede
Objective 6: Wholly eligible
Målsætning 1: 1994-1996
Objective 1: 1994 - 1996
Kære læser på europæisk, nationalt og regionalt plan.
Since then, Cohesion Policy has framed the Community’s interventions by using a strategic approach at European, national and regional level.
Den er tilpasset i tidens løb, men fokus er stadig på den centrale kurs, nemlig arbejdet hen mod de europæiske regioners afbalancerede og bæredygtige udvikling.
It has adapted over time without losing sight of its core orientation, namely to work towards the balanced and sustainable development of Europe’s regions.
Den har muliggjort og fortsætter med at muliggøre, at nationale, regionale og lokale styrer involveres i overordnede strategier og netværker på tværs af politik og landegrænser.
It has made and continues to make it possible for national, regional and local governments to engage in overarching strategies and networks across policies and country borders.
Dette nummer af Panorama Magazine omhandler kun de første 20 år af EU’s samhørighedspolitik.
This issue of Panorama Magazine is exclusively dedicated to the first 20 years of EU Cohesion Policy.
Den 24. juni 1988 blev Rådet enige om er forordning, der sætter EU’s eksisterende fonde ind i sammenhængen ”økonomisk og social samhørighed”– en betegnelse, den europæiske fælles akt indførte 2 år før.
On 24 June 1988, the Council agreed on a regulation which put existing EU funds into the context of 'econ- omic and social cohesion’, a term which the Single European Act had introduced two years earlier.
Siden da er samhørighedspolitikken blevet én af EU’s vigtigste og mest debatterede politikker.Vi mente derfor, det var værd at se nærmere på, hvor robuste dens grundprincipper, implementering og resultater har vist sig at være i årenes løb.
Since then, Cohesion Policy has become one of the most important and most debated EU policies. We therefore thought it worthwhile to check how robust its rationale, implementation and impact has proven over the years.
”[Samhørighedspolitikken] er blevet tilpasset i tidens løb, men fokus er stadig på den centrale kurs, nemlig arbejdet hen mod de europæiske regioners afbalancerede og bæredygtige udvikling.”
“Cohesion Policy has adapted over time without losing sight of its core orientation, namely to work towards the balanced and sustainable development of Europe’s regions.”
Der er ingen opskrift, der passer alle, hvad angår regional udvikling.
There is no one-size-ts-all recipe for regional development.
Kombinationen af principper som partnerskab, gennemskuelighed, subsidiaritet og civilsamfundets deltagelse giver ikke desto mindre udviklingspolitik et meget vigtigt fortrin.
However, principles such as partnership, transparency, subsidiarity and civil society participation combine to form an essential asset of development policies.
De styrker samarbejdet mellem de o ent-lige og private sektorer og rummer potentialet til at koble effektivitet sammen med decentralisering og aktiv involvering.
They reinforce cooperation between the public and private sectors and have the potential to link eciency with decentralisation and active involvement.
I den betydning er samhørighedspolitikken stadig lige så moderne som den var i 1988.
In this sense, Cohesion Policy is still as modern as it was in 1988.
År 1988 markerede ikke kun den ny politiks begyndelse, men også afslutningen på en de-bat, der begyndte nogle år før.
During 1988, we saw not only the beginning of this new policy, but also the end of a debate which had begun some years earlier.
Siden slutningen af 1970’erne er integrering af EU’s fonde inden for målrettede, flerårlige programmer blevet afprøvet i såkaldte ”integrerede udviklingsprogrammer” og senere i de ”integrerede middelhavsprogrammer”.
Since the end of the 1970s, integration of EU funds within targeted, multi-annual programmes had been tested in ‘Integrated Development Programmes’ and later in ‘Integrated Mediterranean Programmes’.
De markerede begge en vidtrækkende kursændring sammenlignet med, hvad fondene sædvanligvis blev øremærket til: Der blev på årlig basis givet tilskud til eksisterende projekter, som medlemsstaterne havde startet – et system, der ikke længere virkede overbevisende, som man agtede at udskifte med en mere effektiv måde at gøre tingene på.
Both marked a radical turn in comparison to what the funds were normally earmarked for: reimbursing existing projects introduced by Member States on an annual basis, a system which was no longer seen as convincing and which was meant to be replaced by a more efficient approach.
DANUTAHÜBNER, MEDLEMAFEUROPA-KOMMISSIONEN MEDANSVARFORREGIONALPOLITIKKEN
DANUTAHÜBNER, MEMBEROFTHEEUROPEANCOMMISSION RESPONSIBLEFORREGIONALPOLICY
Målsætningen for økonomisk og social samhørighed blev formuleret i den europæiske fælles akt og realiseret i 1988 med vedtagelsen af den første forordning, der bragte samhørighedspolitikken til verden.
The objective of economic and social cohesion was expressed in the Single European Act and became reality in 1988 with the adoption of the first regulation which gave birth to Cohesion Policy.
Maastricht-, Amsterdam- og Nice-trakta-terne bekræftede atter politikkens vigtighed, og omfanget blev tilmed udvidet med en ny territorial dimension i udkastet til Lissabon-traktaten.
The Treaties of Maastricht, Amsterdam and Nice reaffirmed the policy’s importance and its scope was even broadened by the draft Lisbon Treaty by a new, territorial dimension.
Europa-Rådene i 1988, 1992, 1999 og 2005 bekræftede samhørighedspolitikkens vigtighed ved at bevilge større og større andele af det europæiske budget til den.
European Councils in 1988, 1992, 1999 and 2005 confirmed the importance of Cohesion Policy by allocating increasing shares of the European budget to it.
Ikke desto mindre er 1988 stadig et helt afgørende år, når vi i dag ser tilbage på de første 20 år med EU’s samhørighedspolitik.
However, when we look back today on the first 20 years of EU Cohesion Policy, 1988 remains a crucial year.
Opdagelsen af Europas økonomiske geografi har siden da markeret en radikal kursændring for såvel EU’s som for national og regional politik.
Discovering Europe’s economic geographyhassincethenmarked a radical turn for EU, national and regional policies alike.
Alle de elementer, der indgår i at identificere regionerne med de største behov, de nere prioriteringer, involvere lokale institutioner og pålægge fælles ledelses- kontrol- og evalueringsstandarder, har ikke alene skabt håndgribelige resultater, men også et ganske særligt system med en styreform på flere plan.
Identifying the regions in most need, defining priorities, involving local institutions and imposing common management, control and evaluation standards – all these elements have not only created tangible results but also a unique system of multi-level governance.
Samhørighedspolitikken gør det klart, at alle på hver sit sted i Unionen kan deltage i og nyde godt af fællesmarkedet.
Cohesion Policy makes clear that every- body, wherever they are in the Union, has the opportunity to participate in and benefit from the common market.
Samhørighedspolitikken er markedets “synlige hånd”, der peger på afbalanceret og bæredygtig udvikling, samtidig med at
Cohesion Policy is the market’s 'visible
”Samhørighedspolitikken er markedets “synlige hånd”, der peger på afbalanceret og bæredygtig udvikling, samtidig med at den tilskynder til hele EU’s økonomiske integrering.”
“Cohesion Policy is the market’s 'visible hand' which aims at balanced and sustainable development while fostering economic integration throughout the EU as a whole.”
Mellem 1995 og 2004 faldt antallet af regioner med et BNP pr. indbygger på under 75 % af EU’s gennemsnit fra 78 til 70, og antallet af dem på under 50 % af EU’s gennemsnit faldt fra 39 til 32.
Between 1995 and 2004, the number of regions with a GDP per head below 75 % of the EU average fell from 78 to 70 and the number of those below 50 % of the EU average declined from 39 to 32.
Det er også en stedsbaseret politik, der giver hvert europæisk territorium en rolle at spille i den betydning, at den ikke forhindrer den optimale tildeling af økonomisk aktivitet, men kan blive en vækstkilde i sig selv.
And it is a place-based policy which gives a role to each European territory in the sense that it is not an obstacle to the optimal allocation of econ- omic activity but can become a source of growth on its own.
Den nyeste økonomiske teori bekræfter denne tilgang via talrige casestudier, som viser, at ”geografi er vigtig”, og at regionalpolitik kan gøre en forskel.
Recent econ- omic theory confirms this approach in numerous case studies which show that ‘geography matters’ and that regional policy can make a difference.
Har EU’s samhørighedspolitik så leveret varen i sine første 20 års eksistens?
In its first 20 years of existence, has EU Cohesion Policy been able to deliver?
EU har rent faktisk opnået imponerende økonomisk og social konvergens siden 1988.
In fact, the EU has achieved impressive economic and social convergence since 1988.
På nationalt plan har Grækenland, Spanien, Irland og Portugal – samhørighedspolitikkens største modtagere inden for de seneste år – oplevet mærkbar vækst.
At national level, Greece, Spain, Ireland and Portugal – the largest beneficiaries of Cohesion Policy in recent years – have experienced significant growth.
I perioden 1995-2005 har Grækenland mindsket kløften til resten af EU-27 ved at gå fra 74 % op til 88 % af EU’s gennemsnitlige bruttonationalprodukt pr. indbygger.
Between 1995 and 2005, Greece reduced the gap with the rest of the EU-27, moving from 74 % to reach 88 % of the EU’s average gross domestic product per head.
Samme år var Spanien gået fra 91% til 102%, og Irland nåede op på 145% af Unionens gennemsnit med en start fra 102%.
By the same year, Spain had moved from 91 % to 102 %, and Ireland reached 145 % of the Union's average starting from 102 %.
Vi kan forvente lignende resultater i de nye medlemslande, hvor samhørighedspolitikken netop er begyndt at træde i kraft, så den holder den kraftige vækst oppe.
We can expect similar results in the new Member States, where Cohesion Policy has just begun to take effect, underpinning the high growth rates.
SIDE4 såvel som muligheder for flere sektorer, demografi og ældre befolkninger kræver omlægninger af arbejdsmarkedets politik, og der kræves nye tilgange over for nye samfundsmæssige risici, som de økonomiske forandringer udløser.
They will be confronted with the need to adjust to the pressures of the global economy, climate change will pose threats and opportunities to several sectors, demography and ageing populations will require changes in labour market policies and new social risks emerging from economic change will require new approaches.
Det er værd at nævne, at samhørighedspolitikken i den aktuelle periode i høj grad har ændret investeringsprioriteringerne.
It is worth mentioning that during the current period, Cohesion Policy has made a radical shift in investment priorities.
Nu øremærkes 1/4 af ressourcerne til forskning og innovation og ca. 30 % til miljømæssig infrastruktur og tiltag, der skal modvirke klimaforandringer.
A quarter of resources are now earmarked for research and innovation and about 30 % for environmental infrastructure and measures combating climate change.
Økonomerne fortæller os, at regional og lokal udvikling – kombineret med økonomisk vækst og færre geografiske skævheder – vil blive mere og mere vigtigt, når disse udfordringer skal imødegås.
Economists tell us that regional and local development – combining economic growth and reduced geographical disparities – will be increasingly important in meeting these challenges.
Det er i den kontekst, debatten om samhørighedspolitikkens fremtid skal ses.
The debate on the future of Cohesion Policy must be seen in this context.
Samhørighedspolitikkens merværdi er imidlertid mere end investering i vækst og arbejdspladser. Via sin enestående model for styring på flere plan involveres de lokale og regionale aktører i politikkens udformning og levering, hvilket bibringer større effektivitet og lokal viden.
The achievements of our policy have been also noted by other countries.
I dag er samhørighedspolitikken en helt funktionsdygtig udviklingspolitik, der hviler på aktiver og mennesker, der befinder sig på stedet.
But Cohesion Policy's added value goes beyond investment in growth and jobs.
Den er en central fordel, når de europæiske territorier står over for nye udfordringer. De konfronteres med behovet for at justere den globale økonomis tryk, klimaforandringer vil være trusler
Through its unique model of multi-level governance it involves local and regional actors in the policy design and delivery, bringing in more eciency and local knowledge.
Andre lande har også bidt mærke i, hvad vores politik har præsteret. Kommissionen har i erkendelsen af denne interesse afholdt memoranda om gensidig forståelse (MoU) om regionalpolitisk samarbejde med Kina, Rusland og Brasilien, som hver især står over for stadigt større regionale uligheder og store udfordringer, hvad angår bedre styreform, hvor der lægges mere vægt på den opadgående informationsstrøm fra den jævne befolkning i de politiske og beslutningstagende processer.
It ‘levers-in’ and safeguards compliance with other Community policies – be it in the field of state aids, environment, transport, support for innovation or the information society.
Mange andre lande og organisationer (Sydafrika, Ukraine, MERCOSUR, Vestafrikas økonomiske og monetære union) har været meget interesseret i EU’s model for samhørighedspolitik, fordi den anses for at være en særdeles effektiv mekanisme, set ud fra dens begrænsede budget.
It works as a ‘Trojan horse’ to improve and modernise public administrations, to enhance transparency, and to foster good governance.
Via internationalt samarbejde formidler samhørighedspolitikken europæiske værdier langt ud over Unionens territorier.
Last not least, it makes people work together through numerous crossborder and transnational programmes and networks.
”Via internationalt samarbejde formidler samhørighedspolitikken europæiske værdier langt ud over Unionens territorier.”
“Through international cooperation Cohesion Policy is projecting European values beyond the territories of the Union.”
VLADIMÍRŠPIDLA, MEDLEMAFEUROPA-KOMMISSIONEN MEDANSVARFORBESKÆFTIGELSE, SOCIALEANLIGGENDEROGLIGEMULIGHEDER af 1980’erne medførte nye udfordringer, men også nye måder at gribe tingene an på.
VLADIMÍRŠPIDLA,MEMBEROFTHEEUROPEAN COMMISSIONRESPONSIBLEFOREMPLOYMENT, SOCIALAFFAIRSANDEQUALOPPORTUNITIES
Reformen i 1988 markerede på flere måder en vigtig forandring for ESF:
The Commission took an important de- cision to support further training for new technologies through the ESF.
> Der blev etableret en ny, mere alsidig vision af europæisk solidaritet: ESF’s bistand blev udvidet til at omfatte dimensionen social samhørighed, så mere fattige regioner med høj arbejdsløshedsprocent blev hjulpet. > Programplanlægning for flere år frem gjorde det endvidere muligt at fokusere på langsigtede målsætninger, og Den Europæiske Socialfond (ESF) har investeret i mennesker i over 50 år.
The European Social Fund has been investing in people for more than 50 years.
Unionens grundlæggere stadfæstede deres visionære fremsyn og pragmatisme, da de lod fonden indgå i Rom-traktaten.
The Union’s founding fathers proved both their visionary foresight and pragmatism when they enshrined the fund in the Treaties of Rome.
I dag finansierer ESF aktiveringstiltag, gode arbejdspladser via bedre kvalifikationer, og fonden er helt afgørende for lige muligheder, og for at ugunstigt stillede personer støttes.
Today, the ESF finances activatingmeasures,qualityjobsby means of better qualications, is crucial for equal opportunities and it supports disadvantaged people.
Ud af de ca. 10 millioner mennesker, der hvert år deltager i ESF’s aktioner, er halvdelen kvinder og ca. 1,2 millioner er ældre arbejdere.
Of the approximately 10 million people who participate in ESF actions every year, half are women and some 1.2 million are older workers.
> Princippet om partnerskab blev omsider til, og det har udviklet sig støt lige siden. I stedet for selv at administrere tusindvis af projekter, deler Kommissionen nu programplanlægningen og administrationen af ESF’s ressourcer med medlemslandene og regionerne. I begyndelsen var det meningen, at ESF skulle modvirke tabte arbejdspladser inden for de traditionelle brancher ved at genuddanne arbejderne, men en ny epoke begyndte i 1970'erne.
The 1988 reform marked an important change for the ESF in several respects: > A new, more extensive vision of European solidarity was established; ESF support was extended to embrace the dimension of social cohesion in order to support poorer regions with high unemployment; > Furthermore, multiannual programmes planning made it possible to concentrate on long-term objectives; and > Finally, the principle of partnership was born and has been developed steadily since. Instead of administering thousands of projects itself, the Commission now shares the programming and administration of ESF resources with the Member States and the regions. Whilst the ESF was initially designed to o-set the loss of jobs in the traditional industries by retraining workers, a new era began in the 1970s.
For første gang blev arbejdsløse unge et problem. Derfor prioriterede Europa-Kommissionen programmer, der støtter personer under 25 år.
For the first time, youth unemployment became a problem.
Det var også i denne epoke, at kvinderne k støtte, især dem med få færdigheder og dem, der vendte tilbage til arbejdsmarkedet.
This was also the era when support was extended to women, especially those with few skills and those returning to work.
Energikrise, økonomisk nedgang og rekordstor arbejdsløshed i begyndelsen
The energy crisis, economic decline and record unemployment in the early 1980s brought new challenges but also new approaches.
En ny europæisk integrationsepoke begyndte, da den kolde krig sluttede, herunder tiltrædelsesperspektivet for landene i Central- og Østeuropa.
A new era of European integration began with the end of the Cold War including the perspective of accession for the countries of central and eastern Europe.
Sideløbende begyndte globaliseringen på en ny fase, som stiller strengere krav til borgernes erhvervsmæssige og geografiske bevægelighed.
In parallel, a new phase of globalisation began, with more rigorous demands on our citizens' occupational and geographical mobility.
Da Amsterdam-traktaten trådte i kraft i 1997, blev den europæiske beskæftigelsesstrategi iværksat, og den har lige siden spillet en vigtig rolle med at sam-
With the entry into force of the Amsterdam Treaty in 1997, the European Employment Strategy was launched and, since then, has played a central role in coordinating EU policies in order to create more and better jobs. The ESF became the European financial
”Sammen med de andre struktur- og samhørighedsfonde forvandler ESF betydningen af Europas værdier og solidaritet til virkelighed.”
“Together with the other Structural and Cohesion Funds, the ESF transforms the meaning of Europe’s values and solidarity into reality.”
ESF blev Europas nansinstru-ment til at implementere den europæiske beskæftigelsesstrategi såvel som én af hjørnestenene i Lissabon-strategien.
PAGE7 instrument for implementing the European Employment Strategy and is also one of the keystones of the Lisbon strategy.
nogen sinde brug for at samarbejde på tværs af grænserne.
more than ever.
En sådan merværdi er ikke dyr, men absolut indsatsen værd, da den Europæiske Union skal blive mere nytænkende og dynamisk, hvis den vil konkurrere i den globale økonomi.
Such added value is not expensive but worth the eort, since the European Union must become more innovative and dynamic if it wants to compete in the global economy.
ESF’s programmer imødekommer både nationale og lokale behov, og de hviler på et bredt partnerskab.
ESF programmes meet both national and local needs and they are built on a wide partnership.
Programmerne, der forhandles og besluttes mellem medlemslandene og Europa-Kommissionen, implementeres via mange forskellige organisationer, både i den oentlige og private sektor.
Negotiated and decided between the Member States and the European Commission, programmes are implemented through a wide range of organisations, both in the public and private sector.
Disse organisationer omfatter nationale, regionale og lokale myndigheder, uddannelsesinstitutioner, private organisationer og den frivillige sektor samt sociale partnere, branche- og erhvervsforeninger og enkeltvirksomheder.
These organisations include national, regional and local authorities, educational and training institutions, non-governmental organisations and the voluntary sector, as well as social partners, industry and professional associations, and individual companies.
I Unionens 27 medlemslande er 200 millioner af den europæiske arbejdskraft veluddannede, men vi er nødt til at højne standarderne endnu mere, eftersom der ligger globale udfordringer forude.
In the Union of 27 Member States, the two hundred million members of the European labour force are highly skilled but we need to raise our standards even higher, as there are global challenges ahead.
Den demo-graske aldring betyder, at vi ikke har råd til at spilde nogens potentiale, hvad enten de er unge eller ældre, egne borgere eller migranter, folk med eller uden universitetsuddannelse.
Demographic ageing means that we cannot aord to waste anyone’s potential, be they young or old, nationals or migrants, university graduates or people without academic qualications.
Hurtig teknologisk og økonomisk forandring stiller derudover krav til Europas virksomheder og befolkning om udpræget fleksibilitet.
In addition, rapid technological and economic change calls for a high degree of flexibility on the part of companies and people in Europe.
ESF kan være med til at få den enkeltes behov til at passe sammen med arbejdsmarkedets krav.
The ESF can help to reconcile individuals' needs with labour market requirements.
Den kan hjælpe medlemslandene med at realisere deres egen dagsorden for fleksibilitet og sikkerhed - såkaldt exicu-rity.
It can help the Member States to realise their own flexibility and security – exicu-rity – agendas.
Vore aktiver er menneskelige ressourcer og potentiale, og ESF hjælper os med at få strategien til at lykkes.
Our asset is our human resources and our human potential and the ESF helps us to play this card strategically and successfully.
For nylig blev 117 ESF-programmer til en værdi af € 75 milliarder iværksat for perioden 2007-2013.
One hundred and seventeen ESF programmes worth over €75 billion were recently put on track for the period 2007-2013.
I de kommende år skal de blive til håndgribelige resultater og fremskridt blandt befolkningen.
For the years to come, these have to be converted into tangible results and progress on the ground.
Vi skal mere end nogen sinde benytte ESF, hvor virkningen er størst, og lade budgettet fokusere på matchende prioriteringer.
More than ever, we must use the ESF where it has the greatest impact and concentrate our budget on corresponding priorities.