natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Redaktører kan opfordre deres journalister til at styrke den interkulturelle forståelse ved at dække negative nyheder på en afbalanceret og kritisk måde.
Editors can encourage journalists to foster intercultural understanding by reporting negative news items in a balanced and critical way.
Denne type journalistik indeholder ikke provokerende sprog og stereotyper.
This type of report is devoid of inflammatory language and stereotypes.
Ved at komme med baggrundsoplysninger sikres det, at historierne baseres på fakta i stedet for antagelser.
Providing contextual information ensures that stories are based on facts rather than assumptions.
Journalisterne kan også imødegå disse antagelser om indvandrere ved at interviewe indvandrere i forbindelse med nyheder, der ikke omhandler indvandrerspørgsmål, eller ved at udvide deres indvandrernyheder med nye emner såsom etnisk madlavning, sport, kultur, musik, film og mode.
Journalists can also confront assumptions these immigrants by interviewing immigrants for non-immigration news items or by expanding their immigration news into new subjects like immigrant community foods, sport, culture, music, cinema, food, and fashion.
For at sikre relevans og nøjagtighed kan der fastlægges retningslinjer i samarbejde med organisationer i civilsamfundet og ledere af indvandrersamfund.
To ensure relevancy and accuracy, guidelines can also be developed in conjunction with civil society organisations and community leaders.
Sådanne retningslinjer kan indeholde oplysninger om :
Guidance can include information on :
•korrekt og passende terminologi i dækningen af indvandrerspørgsmål
•The correct and appropriate terminology for reporting immigrant issues ;
•kontaktpersoner i indvandrersamfundene og de etniske medier.
•Contacts in the immigrant community and ethnic media.
Medieorganisationer kan sikre, at overtrædelser af adfærdskodekser håndteres så tidligt som muligt, således at der f.eks. øjeblikkeligt iværksættes korrigerende handlinger eller udpeges »læserredaktører«, der ofte fungerer som en slags mæglere med henblik på at undgå søgsmål.
Media organisations can ensure that transgressions of the code of conduct are addressed as soon as possible, for example, immediately responding with corrections or implementing ‘Reader’s Editors’ that often act as mediators to avoid legal action.
Klagenævn og medieombudsmænd kan spille en konstruktiv rolle i branchens selvregulering ved at forstærke de etiske normer og støtte integrationen gennem :
Complaints councils and media ombudsmen can play a constructive role in self-regulating the industry, reinforcing ethical standards and supporting integration by :
•overvågning af medieproduktionen vedrørende indvandrerspørgsmål
•Monitoring the media output in regard to immigrant issues ;
•synliggørelse af selvreguleringen over for offentligheden
•Increasing the visibility of self-regulation to the public ;
•opstilling af gratis og gennemsigtige klagemuligheder
•Providing free and transparent complaints procedures ;
•sikring af, at beslutninger træffes og håndhæves hurtigt og pålideligt
•Ensuring decisions are credibly and swiftly taken and enforced ;
•højnelse af bevidstheden blandt journalister og redaktører om eksisterende kodekser og etiske normer.
•Raising awareness among journalists and editors about existing codes and ethical standards.
Resultaterne kan overvåges af uafhængige observatorier, anerkendte presseråd og andre interessenter på integrationsområdet.
Performance can be monitored through independent observatories, robust press councils, and other integration stakeholders.
Selvreguleringen kan evalueres gennem effektive medieklagenævn og overvågning, der foretages af pålidelige interessenter.
Self-regulation can be evaluated through effective media complaints procedures and through monitoring by a range of credible stakeholders.
Den portugisiske højkommission for indvandring og interkulturel dialog (ACIDI) overvåger skildringen af indvandrere og indvandring i medierne.
The Portuguese High Commission for Immigration and Intercultural Dialogue (ACIDI) monitors the portrayal of immigrants and immigration in the media.
Den drøfter sine resultater med medierne for at informere dem om den kløft, der er mellem mediernes dækning og virkeligheden, og udsender offentlige erklæringer indeholdende officielle data med henblik på at imødegå stereotyp nyhedsdækning.
It discusses its findings with the media to educate them about the gap between reporting and reality and issues public statements with official data to counter stereotyped news reports.
Den lettiske tænketank PROVIDUS’ årlige overvågningsrapport »Shrinking citizenship« indeholder en tekstanalyse af de trykte mediers behandling af nye indvandrere, flygtninge, nye borgere og andre etniske grupper og minoriteter med det formål at mobilisere støtte til minoriteter blandt interessenter og fremme ngo’ers deltagelse i den offentlige politiske debat.
The Latvian think-tank PROVIDUS’s annual monitoring report Shrinking citizenship provides a textual analysis of printed media’s treatment of new immigrants, refugees, new citizens, and other ethnic and minority groups, with the aim of mobilising stakeholder support for minorities and NGO participation in public policy debates.
Integrationsaktører kan skabe større tilstedeværelse i deres lokale medier ved at lade pr indgå i deres strategiske planlægning og sikre, at deres tilgang stemmer overens med medieorganisationernes overordnede mission og kvalitetsstandarder.
Integration actors can generate more presence in their local media environment by including public relations in their strategic planning, and aligning their approach to meet the overall missions and quality standards of media organisations.
Tilbud om materiale, kurser og dialogplatforme om interkulturelle kompetencer er en meget praktisk måde at arbejde direkte med journalister på — både under deres uddannelse og i løbet af deres karriere.
Providing materials, trainings, and dialogue platforms on intercultural competence is one highly practical way to work directly with media professionals during their studies and all throughout their professional development.
Første skridt i denne forbindelse er at opnå bindende tilsagn fra undervisere og administratorer inden for journalistfaget.
The first step is securing commitment from media educators and administrators.
God mediepraksis kan fremmes af medieorganisationer, staten og civilsamfundet gennem uddeling af priser.
Good media practice can be encouraged by media organisations, government and civil society by awarding prizes for excellence.
Feedback fra grupper, der er underrepræsenteret i medierne, kan anvendes til at udforme målrettede rekrutteringsstrategier, som gør journalistik til et mere attraktivt karrierevalg for unge indvandrere.
Feedback from underrepresented groups in the media can be used to design targeted recruitment strategies, making journalism a more attractive career option for young immigrants.
Kapitel 3 Bevidsthedsfremmende aktiviteter og styrkelse af indvandreres handlekraft
Chapter 3 Awarenessraising and migrant empowerment
Bevidsthedsfremmende aktiviteter og styrkelse af indvandreres handlekraft
Awarenessraising and migrant empowerment
Bevidsthedsfremmende aktiviteter øger folks viden om og modtagelighed for integration.
Awarenessraising increases people’s knowledge of, and sensitivities to, integration.
Det betyder, at de berørte grupper kan danne sig mere oplyste meninger om mangfoldighed, og bidrager til, at de kan deltage i integrationsprocessen på en meningsfuld måde.
It allows the groups concerned to develop more informed opinions on diversity and helps to participate meaningfully in the integration process.
Styrkelse af handlekraften øger indvandreres ressourcer og evner, så de bliver i stand til at træffe mere oplyste valg og handle til fremme af integrationen.
Empowerment increases immigrants’ resources and capacity, enabling them to make more informed choices and take action to bring about integration.
Begreberne bevidsthedsfremmende aktiviteter og styrkelse af handlekraften samler de fælles grundprincipper 1, 6, 7 og 9, hvilket forstærker idéen om, at integration er en tovejsproces med gensidig tilpasning fra både indvandrernes og værtssamfundets side.
The concepts of awarenessraising and empowerment bring together Common Basic Principles 1, 6, 7, and 9, reinforcing the idea that integration is a two-way process of mutual accommodation between immigrants and the host society.
Begge grupper kan engagere sig som borgere gennem hyppigt samspil, som frivillige i almennyttige organisationer og organisationspartnerskaber og som lokale borgere gennem deltagelse i den integrationspolitiske beslutningstagning.
Both groups can engage together as residents through frequent interaction ; as volunteers through access to mainstream institutions and organisation partnerships ; and as local citizens through participation in integration policy-making.
Dette kapitel er inddelt i to afsnit, som beskriver, hvordan aktører kan omdanne disse fremgangsmåder og deres målsætninger til de forskellige trin i kvalitetsprojektledelse.
This chapter is divided into two sections which explain how practitioners can translate these approaches and their objectives into the various steps of quality project management.
Samspillet mellem bevidsthedsfremmende aktiviteter og styrkelse af indvandreres handlekraft
The dynamics between awarenessraising and migrant empowerment
Første afsnit indeholder en trinvis beskrivelse af bevidsthedsfremmende aktiviteter. Gennem disse foranstaltninger, der ofte foregår som oplysningskampagner og arrangementer, formidles fakta og erfaringer vedrørende et bestemt integrationsemne til en bestemt målgruppe (offentligheden, politikere, indvandrere osv.).
The first section takes a step-by-step approach to awareness-raising.
Højnelse af målgruppens viden og modtagelighed giver dem mulighed for at have mere oplyste meninger om mangfoldighed og for at deltage mere aktivt i integrationsprocessen, hvilket har en indvirkning på den gensidige tilpasning af alle borgere.
Increasing the target group’s knowledge and sensitivities allows them to have more informed opinions about diversity and to more actively participate in the integration process, thus impacting on the mutual adaptation of all citizens.
Det andet afsnit handler om styrkelse af handlekraften.
The second section tackles empowerment.
Gennem disse foranstaltninger, der ofte foregår som uddannelse, partnerskaber og praktikophold, får de enkelte indvandrere og repræsentanter for indvandrersammenslutninger mulighed for at udtrykke deres behov og handle ud fra dem.
Often in the form of trainings, partnerships, and work placements, these measures provide individual immigrants and representatives of immigrant associations with opportunities to articulate and act on their needs.
Styrkelse af indvandrernes evner og ressourcer sætter dem i stand til selv at træffe valg om og forbedre deres integrationssituation, hvilket bidrager til, at indvandrerne i højere grad deltager i det offentlige liv.
Increasing the capacity and resources of immigrants allows them to make their own choices about their integration situation and take action to improve it, thus enabling greater participation and representativeness in public life.
Bevidsthedsfremmende aktiviteter og styrkelse af handlekraften er forskellige, men gensidigt forstærkende elementer, der sigter mod at modvirke forskelsbehandling og marginalisering.
Awarenessraising and empowerment are distinct but mutually reinforcing actions aimed at counteracting discrimination and marginalisation.
Bevidsthedsfremmende aktiviteter, som er baseret på enkelte indvandreres beretninger og indvandrersammenslutningers ekspertise, styrker indvandrernes handlekraft ved at styrke deres stemme i offentligheden, udvide deres handlingssfære og muliggøre organisatoriske partnerskaber.
Awarenessraising measures that draw on the stories of individual migrants and the expertise of migrant associations empower immigrants, in turn, by enhancing their public voice, expanding their sphere of action, and opening opportunities for organisational partnerships.
Samtidig højner initiativer til styrkelse af handlekraften indvandrernes profil og sætter integrationsspørgsmål på den offentlige dagsorden.
Likewise, empowerment measures raise migrants’ profile and raise integration issues on the public agenda.
Indvandrere med større evner og ressourcer bidrager i høj grad til bevidsthedsfremmende aktiviteter, hvilket fører til en mere oplyst og afbalanceret opfattelse af indvandring og integration i offentligheden.
Immigrants with greater capacities and resources make excellent awarenessraisers, which can lead to better informed and more balanced public perceptions on migration and integration.
Misforståelser i offentligheden af indvandreres holdninger, karakteristika og tilstedeværelse i bopælslandet (indvandringsstrømme, antal indvandrere på arbejdsmarkedet osv.) skaber situationer, som forstærker etnocentrisme og forskelsbehandling i befolkningen, adskillelse og marginalisering blandt indvandrere og politisk inaktivitet eller tilbageholdenhed.
Public misunderstandings on migrants’ attitudes, characteristics and their presence in the country of residence (migration flow, number of migrant workers in the labour market, etc) create conditions that encourage ethnocentrism and discrimination among the population, segregation and marginalisation among immigrants, and inaction or backtracking in policy.
Mangel på præcise oplysninger og viden i værtslandet viste sig at være den største udfordring med hensyn til at fremme mangfoldighed på arbejdspladsen og ikke-forskelsbehandling ifølge de næsten 800 europæiske virksomheder, der i 2005 deltog i spørgeskemaundersøgelsen »Business Case for Diversity« udarbejdet af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling.
For example, a lack of accurate information and awareness on the part of the host society was identified as the most important challenge to addressing workplace diversity and anti-discrimination, according to the nearly 800 European businesses that replied to the European Commission’s DG Employment and Social Affairs’ 2005 questionnaire for its ‘Business Case for Diversity’.
De fleste mente, at de eksisterende bevidsthedsfremmende aktiviteter på området var utilstrækkelige, og udtrykte ønske om mere information fra både arbejdsgiverorganisationer og de nationale regeringer.
Most found that current awarenessraising activities in the area were insufficient and welcomed more information from both employer’s organisations and national governments.
Bevidsthedsfremmende kampagner og arrangementer giver alle borgere mulighed for at blive bekendt med fakta om indvandring og integration og finde ud af, hvordan de kan deltage i integrationsprocessen.
Awarenessraising campaigns and events allow all citizens to learn facts on migration and integration and find out how they can participate in the integration process.
De skaber også fora for hyppigt samspil mellem indvandrere og borgerne i værtslandet, hvilket er med til at udvikle alles tværkulturelle kompetencer.
They also create spaces for the frequent interaction of migrants and national citizens, which develop the intercultural competencies of all.
Rapporten Migration and Public Perception, der er udarbejdet af Kontoret for Europolitisk Rådgivning under Europa-Kommissionen, beskriver vellykkede bevidsthedsfremmende aktiviteter som skræddersyede og målrettede under hensyntagen til særlige samfundsmæssige faktorer, historiske realiteter og lokal, regional og national identitet.
Migration and Public Perception, a report prepared by the Bureau of European Policy Advisors of the European Commission describes successful awarenessraising measures as tailor-made and well-targeted, taking into account the specific societal factors, historical realities, and local, regional, and national identities.
Sådanne aktiviteter kan kombineres med bedre dataindsamling og dybtgående socialforskningsprojekter.
Measures may also be combined with better data collection and in-depth social research projects.
Resultatet af vellykkede bevidsthedsfremmende aktiviteter er en bedre forståelse af integrationsprocessen i befolkningen og bedre muligheder for borgerne for at bidrage til denne.
The outcomes of successful awarenessraising are a better understanding of the integration process among the public, and better opportunities for them to contribute to that process.
En evidensbaseret tilgang til ændring af folks opfattelse
An evidence-based approach to changing perceptions
Sammenlignelige oplysninger om indvandrergrupper og den almene befolkning kan bringe divergerende informationskløfter i integrationsspørgsmål for dagen.
Comparable information on immigrant groups and the mainstream population can bring out diverging information gaps on integration issues.
Spørgeskema- og opinionsundersøgelser kan også afdække virkningerne af et lands forsøg på at styre den offentlige opfattelse (og omvendt).
Surveys and polling may also spot the effects of national practice on shaping public perceptions (and vice-versa).
Langsgående spørgeskema- og opinionsundersøgelser kan hjælpe politikere og forskere med at evaluere virkningen af strategier, der har til formål at øge bevidstheden i befolkningen og forbedre den offentlige opfattelse.
Longitudinal surveys and polls can assist policy-makers and researchers in evaluating the impact of strategies that aim to raise public awareness and improve public perception.
Hvis formålet med de bevidsthedsfremmende aktiviteter er at bekæmpe misforståelser, skal disse misforståelser identificeres, måles og analyseres ved hjælp af en række forskellige dataindsamlingsværktøjer.
If combating misunderstanding is the goal of awareness actions, then these misunderstandings must be identified, measured, and analysed through a variety of information-gathering tools.
De personer, der udarbejder offentlige opinionsundersøgelser, må ikke være bange for at stille et spørgsmål i en spørgeskemaundersøgelse, fordi de frygter svaret.
Those designing public opinion polls cannot be afraid to ask a survey question for fear of the answer.
Spørgeskemaundersøgelser kan senere anvendes til at konfrontere en reel frygt, misforståelser og fordomme i den offentlige mening.
Surveys can later be used to confront real fears, misunderstandings, and prejudices in public opinion.
De personer, der udarbejder sådanne spørgeskemaundersøgelser, har en række metodikker til deres rådighed.
A number of survey methodologies are at the disposal of project designers.
Kvantitative spørgeskemaundersøgelser på europæisk plan er én måde, hvorpå man kan sætte sit eget lands erfaringer i et bredere perspektiv.
European-wide quantitative surveys are one means to put each country’s experience in a wider perspective.
Eurobarometer, Eurostat, European Labour Force Survey og European Social Survey stiller sammenlignelige data til rådighed vedrørende indvandring og integration på europæisk plan.
The Eurobarometer, Eurostat, the European Labour Force Survey, and the European Social Survey provide comparable data pertaining to immigration and integration at the European level.
Kvantitative repræsentative spørgeskemaundersøgelser i de enkelte medlemsstater kan skræddersys effektivt til et bestemt demografisk udsnit og til emner, der sætter politikere og interessenter i stand til at træffe oplyste beslutninger på forskellige forvaltningsniveauer.
Quantitative representative surveys at Member State level can be effectively tailored to address a specific set of demographics and issues which allow policy-makers and stakeholders to make well-informed decisions at the different levels of governance.
Kvalitative værktøjer kan også anvendes som udgangspunkt for bevidsthedsfremmende aktiviteter og lobbyarbejde.
Qualitative tools can also be used as a starting point for awarenessraising and advocacy.
Denne undersøgelse, der er lavet for EU’s Agentur for Grundlæggende Rettigheder, er rettet mod bestemte indvandrergrupper og etniske minoriteter og beder dem svare på, om de har været udsat for forskelsbehandling og racistisk vold, hvorfor de har eller ikke har anmeldt disse forbrydelser, og om de kender og stoler på de organisationer og tjenestemænd, der har fået til opgave at hjælpe dem. EU-Midis omfattede personlige interviews med 23 500 personer fra udvalgte indvandrergrupper og etniske minoriteter i alle EU’s 27 medlemsstater.
This survey, commissioned by the EU Fundamental Rights Agency, asks whether certain immigrant and ethnic minority groups have been victims of discrimination and racist violence ; why they may or may not have reported these crimes ; and whether they know and trust the organisations and officials that are tasked to help them.
5 000 personer fra den brede befolkning blev også interviewet med henblik på en sammenligning af resultaterne.
5,000 persons from the majority population were also interviewed to compare the results.
Det danske analyseinstitut Catinét Research gennemfører regelmæssige interviews med ca. 1 000 indvandrere og deres efterkommere for at overvåge deres oplevelser med forskelsbehandling og deres subjektive mening om integration og tanker om politiske forslag og den offentlige debat.
Danish analysis bureau Catinét Research conducts regular interviews with about 1,000 immigrants and their descendents to monitor their experiences of discrimination, their subjective feelings on integration, and thoughts on policy proposals and public debates.
Analyseinstituttet mener selv, at gennemførelsen af spørgeskemaundersøgelser blandt indvandrere er blevet en del af deres kernevirksomhed, fordi indvandreres meninger og erfaringer er af afgørende betydning, men ofte ukendte for de personer, der deltager i integrationsdebatten.
It believes surveying immigrants has become part of its core business because their opinions and experiences are vital, but often unknown, to those in integration debates.
Der foretages jævnligt spørgeskemaundersøgelser vedrørende integration blandt de største indvandrergrupper i lande såsom Nederlandene og Portugal.
Integration surveys are regularly undertaken among the main immigrant groups in countries like the Netherlands and Portugal.
En evidensbaseret tilgang kan fremme et vigtigt udviklingsområde i forbindelse med bevidsthedsfremmende kampagner, nemlig evalueringen.
An evidence-based approach can remedy one major area of improvement for awarenessraising campaigns : evaluation.
Indsamling og opdatering af basisdata gør det muligt at spore forandringer i meninger og handlinger hos målgruppen på kort, mellemlang og lang sigt.
Collecting and updating baseline data allows projects to track changes in the opinions and actions of their target group over the short, medium, and long-term.
De kan identificere årsagssammenhængen mellem nyheder på integrationsområdet, mediedækningen og deraf følgende ændringer i opfattelser.
They can identify any causality between integration news, the media coverage, and any resulting changes in perceptions.
Disse oplysninger anvendes til løbende at revidere en kampagnes opgaver, sprog, budskaber og målgruppe.
This information is used to readjust the tasks, language, messages, and target group of a campaign on an ongoing basis.
Særlige Eurobarometerundersøgelser om Forskelsbehandling i EU blev iværksat før og efter det europæiske år for lige muligheder for alle i 2007.
Special Eurobarometers on Discrimination in the EU were commissioned before and after the 2007 European Year of Equal Opportunities for All.
En komparativ analyse af Special Eurobarometer 263 og 296 gjorde det muligt for de europæiske politikere at spore, hvordan opfattelser og meninger forandrede sig i løbet af året, som var kendetegnet ved 430 nationale aktioner og 600 bevidsthedsfremmende arrangementer om forskelsbehandling.
Comparative analysis of the Special Eurobarometers 263 and 296 allows European policy-makers to track how perceptions and opinions changed during the year of 430 national actions and 600 awarenessraising events on discrimination.