natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De, der stiller komplicerede spørgsmål, henvises til speci­aliserede oplysningskilder. Kommissionen bebudede den 25. maj en modernisering af tjenesten og en informationskampagne.
You can also ask questions by e-mail: (mail@europedirect.cec.eu.int), or on the Internet (http://europa.eu.int/europedirect).
Der kan ringes gratis til »Europa Direkte« på tlf. 800 102 01 fra Danmark.
It is the work of Eurostat (the EU's statistical service), the European Commission and the European Centre for Vocational Development and Training.
Call-centeret er oprettet af Kommissionen, der får tilbagemelding om de hyppigst stillede spørgsmål.
This book can be obtained from the Office for Official Publications of the European Communities, L-2985 Luxembourg.
Man kan også stille spørgsmål pr. e-post: mail@europe-direct.cec.eu.int Tjenesten har tillige sit eget netsted: http://europa.eu.int/citizens Den 26. maj annoncerede Kommissionen en ny vejledningsbrochure med titlen »Sådan gør jeg mine rettigheder gæl­dende« (i det indre marked).
The European Commission announced on 26 May the publication of a new guide, Enforcing your rights in the single European market.
Brochuren giver svar på, hvad man kan foretage sig på lokalt, nationalt og europæisk plan.
It explains the ways in which this can be done at the local, national and European level.
Landeinddelte plancher viser forskellige muligheder for at anke over for de instanser, der behandler diverse problemtyper. Mate­rialet kan rekvireres gratis ved enten at ringe til »Europa Direkte« eller ved at besøge internetadressen.
Country fact sheets show the various courses of action open to you, in relation to the type of problem you face and the competent authority.
En overførsel på 100 EUR mellem to eurozonelande koster gen­nemsnitlig 17,10 EUR, mens en tilsvarende indenlands overførsel koster under 1 EUR.
The average cost of transferring EUR 100 between two countries in the euro zone is EUR 17.10, while a similar transfer within the same country costs less than one euro.
Tallene er indhentet af et uafhængigt analy­seinstitut og blev offentliggjort af Kommissionen den 23. maj.
This is one of the findings, made public by the European Commission on 23 May, of a study carried out by an outside agency.
Kom­missionen har henstillet til såvel bankerne som medlemsstaternes myndigheder at få nedbragt gebyrerne. Sker dette ikke, vil Kom­missionen kunne indlede lovovertrædelsesprocedurer.
The Commission has asked banks in EU Member States to take steps to reduce their charges, failing which it could open infringement proceedings.
Den 21. maj godkendte de schweiziske vælgere ved folkeafstem­ning syv aftaler, som Det Schweiziske Forbund har indgået med EU.
In a referendum held on 21 May, Swiss voters approved seven agreements concluded between Switzerland and the EU.
Blandt emnerne er fri bevægelighed (uden grænsekontrol) for arbejdstagere, transportog offentlige udbudsforretninger. Der var 67,2 % stemmeflertal.
The areas covered range from the free movement of workers to transport and public works contracts.
Aftalerne forventes at træde i kraft i 2001 efter at være blevet ratificeret af de 15 EU-landes parlamenter.
The agreements should come into force next year, after ratification by the Parliaments of the 15 Member States.
Ifølge en meningsmåling, der blev offentliggjort den 28. maj, så kun 19 °/o af schweizerne gerne, at deres regering straks indledte forhandlinger med EU om tilslutning.
However, only 19 °/o of the electorate would like to see the govern­ment open entry negotiations with the EU at once, according to a poll published on 28 May.
26 % af de adspurgte kunne forestille sig sådanne forhandlinger i løbet af de næste seks år og 13 °/o i løbet af de næste otte år, mens 35 % svarede »ikke fore­løbig«.
Some 26 °/o of those polled envisage such negotiations taking place within the next six years, 13 °/o within six to eight years and 35 °/o 'not for the time being'.
Schweiz' regering indgav i 1992 en ansøgning om EF-til-slutning.
The government in Bern applied for membership of the European Community in 1992.
I december samme år afviste vælgerne imidlertid - med et beskedent flertal — landets tilslutning til Det Europæiske Øko­nomiske Samarbejdsområde (EØS).
In December of that same year the voters rejected, by a small majority, membership of the European Eco­nomic Area.
En række banker og banksammenslutninger i Belgien, Irland, Portugal og Finland blev den 4. juli varskoetom, at Kommissionen mistænkte dem for at indgå ententer med hensyn til fastsættelse af gebyrer for valutaveksling i eurozonen.
The European Commission warned banks and banking associa­tions in Belgium, Ireland, Portugal and Finland on 4 July that it suspected arrangements between them as regards exchange charges for national currencies in the euro zone.
De tilsigtede selskaber og organisationer skal besvare henvendelsen inden begyndelsen af oktober og risikerer bøder, hvis der viser sig at være indgået prisaf­taler.
The banks and institu­tions that have been targeted must reply before the beginning of
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 4. juli 2000.
The text of this issue was completed on 4 July 2000.
De kan kontakte Europa Direkte enten via Internettet (http://europa.eu.int/citizens) eller pr. telefon på følgende nummer: 80 01 02 01 Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, Rue de la Loi 200, Bl 049 Bruxelles KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER, L-2985 Luxembourg
European Commission, Education and Culture Directorate-General, ruede la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Brussels OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, L-2985 Luxembourg
Amsterdam-traktatenog de ændringer,den medfører
Treaty of Amsterdam:what has changedin Europe
Den Europæske Union og borgerne
The European Union and its citizens
Borgernes rettigheder Svar på borgernes bekymringer
Citizens’ rights Responding to citizens’ concerns
Beskæftigelsen og det sociale område Sikkerhed, frihed og retfærdighed Miljø, sundhed og forbrugernes rettigheder Borgernes værdier og ønsker
Employment and social affairs Security, freedom and justice The environment, health and consumers’ rights People’s values and aspirations
Borgernes politiske beføjelser
Citizens’ political influence
EU’s identitet udadtil
The identity of the Unionon the international stage
Institutionerne
The EU institutions
Undertegnelse af Amsterdamtraktaten den 2. oktober 1997.
Signing of the Treaty of Amsterdam, 2 October 1997.
UE række spørgsmål stå åbne. Dissespørgsmål vedrørte bl.a.
UE efficiency and democracy, and the EU’s place in international affairs.
Den 1. maj 1999 trådte Amsterdamtraktaten, som ændrer traktaten om Den Europæiske Union, i kraft.
On 1 May 1999 the Treaty of Amsterdam came into force and the European Union has emerged somewhataltered.
Denmedfører en række ændringer i EU.Den Europæiske Union får pålagt enrække nye opgaver, borgernes rollefremhæves, og EU-institutionernegøres mere demokratiske.
It now has new responsibilities, its citizens have a greater say inits affairs, and its institutions aremore democratic.
Mens deneuropæiske integration hidtil især hardrejet sig om økonomiske mål,lægges der nu vægt på EU’s politiskeansvar, både internt og over for restenaf verden.
In the past, European integration had mainly centredon economic goals, but now theemphasis has shifted to the EU’s political responsibilities at home and onthe wider international stage.
Med Maastrichttraktaten blev derbl.a. indført et unionsborgerskab, dvs.en ramme for yderligere rettighederog pligter for borgerne i medlemsstaterne.
The Maastricht Treaty had created European citizenship, introducing aset of rights and obligations for citizens of the Member States.
Men dette unionsborgerskabhavde ikke noget konkret indhold.
But it didnot offer much real substance.
Datraktaten skulle ratificeres, viste borgerne, især i de lande, hvor der blevafholdt folkeafstemning, tydeligt, atder fremover ikke kan ske nogenuddybning af den europæiske integration, hvis der ikke i højere gradtages hensyn til både borgernesspørgsmål og håb og deres kritik ogbekymringer.
Publicreaction when the Treaty came to beratified, especially in countries wherea referendum had to be held, clearlyshowed that people would not goalong with any further moves towardscloser European integration unlessmore account was taken of theirconcerns, hopes and criticisms.
Efter enregeringskonference, som strakte sigover mere end et år, blev sidste håndlagt på Amsterdamtraktaten nattenmellem den 17. og 18. juni 1997, ogden blev undertegnet den 2. oktober1997.
The fact is that anumber of issues had still been leftunresolved—issues such as citizens’rights and influence, institutional
Hvorfor var det nødvendigt med enny traktat så kort tid efter de to andrestore ændringer af EU’s institutionerog beføjelser i 1986 (den europæiskefælles akt) og 1992 (Maastricht-trak-taten)? Fordi disse to traktater lod en
Maastricht had also taken the earlierreforms of 1986 a step further, improving the way the Community institutions worked and strengthening the European Parliament’s powers, bothin law making and as a watchdog.But it still did not go far enough,especially now that the EU faced twonew challenges: the introduction ofthe euro, with close economic policycoordination; and the prospect ofenlargement to embrace almost theentire continent.
Amsterdamtraktaten og de ændringer, den medfører
Treaty of Amsterdam: what haschangedin Europe
Desuden forbedrede Maastrichttraktaten i lighed med fællesakten denmåde, fællesskabsinstitutionerne fungerer på, og den øgede Europa-Parla-mentets indflydelse på lovgivningsprocessen og dets kontrolbeføjelser.Men arbejdet blev ikke gjort færdigt.Det blev gjort endnu mere kompliceret af, at institutionerne nu både skalforvalte en fælles valuta, euroen, ogsamarbejdet om den økonomiskepolitik, og at der er udsigt til, at Unionen vil blive udvidet, så den kommertil at omfatte hele det europæiskekontinent eller i hvert fald en stor delaf det.
Lastly, the cold war was over and theworld no longer divided into twoopposing camps. Europe had torethink its approach to internationalaffairs in a rapidly changing world.The Maastricht Treaty had set aboutdefining new structures and procedures, but there was still room for further reform in foreign policy anddefence.
Maastrichttraktaten ændrede deoprindelige traktater fra 1950’erneom oprettelse af De Europæiske Fællesskaber.
The Maastricht Treaty amendedthe original treaties setting up the European Communities, datingback to the 1950s.
Desuden samlededen alle bestemmelserne i dissetraktater og en række nye elementer vedrørende den fælles udenrigspolitik og samarbejdet om retligeog indre anliggender i én traktat,nemlig traktaten om Den Europæiske Union.
It brought together in a single text (the Treatyon European Union) all the existing Treaty provisions, plus twomajor new sections coveringforeign policy coordination andcooperation in the fields of justiceand home affairs.
Denne traktater opdelt i tre »søjler«, som der gælder særskilte regler og procedurerfor, og en fælles »overligger«.Denne struktur er bibeholdt i Amsterdamtraktaten.
These are thethree ‘pillars’ on which the Union isbuilt, each with its own rules andprocedures, but all coming under asingle ‘roof’. The Treaty of Amsterdam retained the same overallarchitecture.
Traktaten om Den Europæiske Union fælles bestemmelser og afsluttende bestemmelser
Treatyon European Union
Den fælles udenrigsog sikkerhedspolitik
Common provisions and final provisions
Retlige og indreanliggender
Justiceandhome affairs
(Det Europæiske Fællesskab, Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, Det Europæiske Atomenergifællesskab)
(European Community,European Coaland Steel Community,European Atomic Energy Community)
EU’s tre »søjler«
The three ‘pillars’ of the European Union
• Stats- og regeringscheferne drøftede ved flere lejligheder de vigtigstepunkter.
vants — generally met once a weekthroughout the conference.
Endelig var verden ikke længereopdelt i to blokke.
• The foreign ministers themselvesmet as a rule once a month.
Desuden foregik forhandlingernemeget mere åbent end under udarbejdelsen af Maastricht-traktaten.
Like Maastricht, the Treaty of Amsterdam amends the EU’s founding treaties (as revised by Maastricht).
Deforskellige interessegrupper, fagforeninger og ikke-statslige organisationer fulgte med i, hvordan arbejdetskred frem, fremsatte forslag og idéerog organiserede arrangementer foroffentligheden.
Oncethe initial preparations were completed, the Member States had to followthe formal amendment procedurerequired by Community law.
Amsterdamtraktaten er en revisionaf EU’s grundlæggende traktatermed de ændringer, der fulgte af Maastricht-traktaten.
• The government leaders (Heads of State or Government) met on severaloccasions to settle key sticking points.
Som det fremgår af tidsplanen forarbejdet, var forhandlingerne langvarige og komplicerede. Med vedforhandlingsbordet sad de femtenmedlemsstater, Europa-Kommissio-nen og ofte også Europa-Parlamen-tets observatører.
As the timetable shows, the negotiations were long and complex.
Forhandlingerneforegik på tre niveauer:
The negotiations went ahead on three levels.
• Udenrigsministrene mødtes i princippet en gang om måneden.
• Foreign ministers’ personal representatives — ministers or top civil ser-
For at gøre Amsterdam-traktatensopbygning mere overskuelig, er indholdet opdelt i tre hovedområder:
Reflecting the ‘three-pillar’ structure,this description of the Treaty of Amsterdam is divided into three mainsections:
• Den Europæiske Union og borgerne
•the identity of the Union on theinternational stage;
• EU’s identitet udadtil• institutionerne.
•the EU institutions.
•Juni 1994: Det Europæiske Råd på Korfu beslutter, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe bestående af de femten repræsentanter for medlemsstaternes udenrigsministre, enrepræsentant for Europa-Kommissionen og to observatører fra Europa-Parlamentet.
•June 1994: the European Council in Corfu calls together a Reflection Group comprising 15 representatives of the Member States’ foreign ministers, one Commission representative,and two observers from Parliament.
• 2. juni 1995: Arbejdsgruppen holder sit første møde.
• June 1995: first meeting of the group.
• December 1995: Rapporten fra arbejdsgruppen overrækkes til Det Europæiske Råd i Madrid.
• December 1995: report submitted to the European Council in Madrid.
• Februar-marts 1996: Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet afgiverudtalelse.
• February to March 1996: Commission and Parliament deliver their opinions.
• 29. marts 1996: Stats- og regeringscheferne holder deres første møde i Torino.
• March 1996: EU Heads of State or Government open the conference in Turin.
• 17.-18. juni 1997: Stats- og regeringscheferne afslutter konferencen i Amsterdam
• June 1997: closing session of the conference with EU leaders in Amsterdam.
• 1998-1999: De 15 medlemsstater ratificerer traktaten.
• 1998–99: ratification by the 15 Member States.
• 1. maj 1999: Traktaten træder i kraft.
• May 1999: the Treaty enters into force.
Den Europæiske Union og borgerne
The European Unionand its citizens
Med de første traktater fik borgerneen række specifikke rettigheder, somhovedsageligt vedrørte fri bevægelighed for personer mellem medlemsstaterne.
The first European treaties gave citizens a range of individual rightsbased essentially on freedom ofmovement between the Member States.
Dertil føjede Maastrichttraktaten retten til at stemme og ladesig opstille ved Europa-Parlaments-valg og kommunalvalg.
The Treaty of Maastrichtadded the right to vote and stand asa candidate in European and localelections.
Amsterdamtraktaten koncentrerer sig om degrundlæggende rettigheder, dvs. derettigheder, som ligger til grund forde nationale forfatningsretlige systemer, og som gælder for alle mennesker.
The Treaty of Amsterdam,on the other hand, focuses on fundamental rights — rights underlying the Member States’ constitutions —which affect everyone.
Alle disse bestemmelser udgørtilsammen et relativt fuldstændigtsystem af rettigheder.
The result is afairly extensive system of individualrights.
I Amsterdamtraktaten understregestre vigtige aspekter:
Any Member State guilty ofserious and systematic infringementswill be liable to penalties, going asfar as having its right to vote in the Council suspended.
• EU’s ret til at træffe foranstaltninger til at bekæmpe enhver form forforskelsbehandling på grund af køn,race eller etnisk oprindelse, religioneller tro, handicap, alder eller seksuelorientering.
Equally, respectfor fundamental rights is a precondition for applicant countries to jointhe EU.
Et af EU’s mål er atbekæmpe forskelsbehandling på grund afkøn, race eller etniskoprindelse, religion ellertro, handicap, alder ellerseksuel orientering.
To combat discrimination based on sex, race or ethnicorigin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Svar påborgernesbekymringer
Responding to citizens’concerns
• EU’s pligt til i alle sine politikker atfremme lige muligheder for mænd ogkvinder. Dette er et skridt videre endde regler, der allerede indgår i fællesskabstraktaterne om respekt for ogfremme af ligheden i samfundet ialmindelighed og på arbejdsmarkedet i særdeleshed.
• The EU’s right to act against anykind of discrimination based on sex,race or ethnic origin, religion orbeliefs, disability, age or sexual orientation.
Amsterdamtraktaten nøjes ikke medat behandle borgernes rettighederabstrakt.
The Treaty of Amsterdam does notconfine itself to dealing with citizens’rights in the abstract.
Den indeholder også svarpå de bekymringer, borgerne står overfor, når visse af deres rettigheder ertruede på grund af situationer, somdet er nødvendigt at rette op på.
It also respondsto people’s practical concerns wheretheir rights are under threat and corrective action is needed.
Depågældende områder, hvor EU skalhandle i overensstemmelse med nyeregler, kan inddeles i fire sektorer:
The new EUrules can be grouped under four headings:
•beskæftigelsen og det socialeområde
• The EU’s obligation to promoteequal opportunities for men andwomen in all its policies, above andbeyond the existing treaty rules onequality in the sphere of social affairsand employment.
Dertil kommer anerkendelsen af retten til beskyttelse af de personoplysninger, institutionerne ligger indemed; denne rettighed bliver stadigvigtigere på grund af fremskridtenepå edb-området.
In employment, thenew Treaty opens the door to ‘positivediscrimination’ if one of the sexes isclearly disadvantaged.
•sikkerhed, frihed og retfærdighed
•employment and social affairs;•security, freedom and justice;
•miljø, sundhed og forbrugernes rettigheder
•the environment, health andconsumers’ rights;
•borgernes værdier og ønsker.
•people’s values and aspirations.
Der er stadig tospørgsmål, som endnu ikke er besvaret: Skal Unionen officielt tilslutte sigden europæiske menneskerettighedskonvention?
It represents an initialresponse to the wish voiced by some Member States and many individualsfor the EU to have its own system offundamental rights, complementingthe rules already established by the European Court of Justice. Two outstanding questions remain.
Skal den udarbejde sinegen liste over grundlæggende rettigheder?
Should the EU formally sign up to the European Convention on Human Rights?Should it frame its own list of fundamental rights?
Beskæftigelsen og det sociale område gav mulighed for.
Employment and social affairs
Den nye traktatfjerner for det første problemet meden social- og arbejdsmarkedspolitik,som en enkelt medlemsstat, nemlig Det Forenede Kongerige, i sin tidvalgte ikke at deltage i; det er nu alle EU’s medlemsstater, der deltager.Dernæst fastslås det, at EU kan støtteog supplere de nationale foranstaltninger inden for et omfattendeområde, nemlig de grundlæggendearbejdsmarkedsmæssige og socialerettigheder, som Europa-Parlamentetdefinerede i 1989.
More generally, the European Unionwill have wider scope for action in thesocial field than under Maastricht.First of all the new Treaty does awaywith the anomaly of the United Kingdom’s opt-out. Social policy nowcovers all the Member States.Secondly, the EU can support andsupplement national efforts in thebroad field of fundamental socialrights, as defined by the European Parliament in 1989.
Endelig giver traktaten EU ansvaret for at bekæmpefattigdom og social udstødelse. Denforbedrer visse af de gamle bestemmelser, specielt med hensyn til ligemuligheder for mænd og kvinder.
Lastly, the Treatygives the EU powers to tackle povertyand social exclusion and improvessome of the existing arrangements,especially on equal opportunities between men and women.
Beskæftigelsen er et af de spørgsmål,der optager borgerne mest.
Employment is one of the prime areasof concern in society today.
Mangemennesker, ikke mindst blandt deunge og kvinderne, står uden arbejdeeller risikerer at blive arbejdsløse.
Manypeople — including many youngpeople and women — are currentlyout of work or face the prospect ofunemployment.
Alle EU-landene er berørt af arbejdsløshedsproblemet; derfor er det nødvendigt, at EU gør en indsats.
It is a problem affecting every country in Europe, so actionby the EU is essential.
Ogdette anses for så presserende, atmedlemsstaterne parallelt med, at devedtog stabilitets- og vækstpagten,som skulle ledsage indførelsen afeuroen, besluttede at foregribeanvendelsen af denne del af traktaten uden at vente på, at den blev ratificeret.
And thegovernments considered the problemso urgent that — together with thestability pact on public finance andgrowth that accompanied the launchof the euro — they decided to implement this part of the Treaty ahead ofschedule without even waiting for itto be ratified.
Rent konkret er der blevetindført tre nyheder:
In concrete terms, therewere three main innovations, as follows.
• EU skal fastlægge en europæiskstrategi for beskæftigelsen, og medlemsstaterne skal udarbejde nationale beskæftigelsesprogrammer, somhvert år skal evalueres af Rådet i lysetaf den strategi, der er udarbejdet ifællesskab.
• The EU has to formulate a European strategy, while the Member States draw up national employmentprogrammes, which the Councilassesses each year against the background of the joint European strategy.
• EU har ret til at træffe visse foranstaltninger, der fremmer samarbejdetmellem medlemsstaterne, og somsupplerer deres indsats.
• The EU now has the right to takecertain measures to encouragecooperation between the Member States and to supplement theiraction.
For at forbedre beskæftigelsessituationen skalder udvikles en europæisk strategi, som suppleres af nationaleprogrammer.
To improve the employment situation, a European strategy supplemented by national programmes.
• Der nedsættes et beskæftigelsesudvalg, som skal koordinere de nationale beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikker.
• An employment committee hasbeen set up to coordinate nationalemployment and labour market policies.
På den måde forenes to principper:EU skal gøre en specifik indsats påbeskæftigelsesområdet —denne fornyelse var der uenighed om underhele regeringskonferencen —samti-dig med at medlemsstaterne beholder deres beføjelser på dette område.
This approach has made it possibleto reconcile two conflicting principles: providing a specific EU commitment on employment — aninnovation that was a bone ofcontention throughout the intergovernmental conference — while recognising that employment is stillprimarily a matter for the Member States themselves.
Sikkerhed,frihed og retfærdighed
Security, freedom and justice
• forskelle i lovgivningen om indvandring og asyl
• differences in the law on immigration and the right of asylum;
• en for lav effektivitet inden forsamarbejdet i kriminalsager og politisamarbejdet over for internationalkriminalitet og ulovlig handel.
• poor cooperation between the criminal courts and between police forcesin the different Member States.
Den frie bevægelighed, som harværet et af Det Europæiske Fællesskabs væsentligste mål siden1950’erne, er i vidt omfang blevet enrealitet.
Freedom of movement, one of the European Community’s main goalsfrom the very outset, is now largely areality. But although citizens alreadyenjoyed the right to move freely inthe EU, the formalities still sometimesposed problems.