natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU udsendte konsekvent et kraftigt og klart signal til de andre lande i optakten til klimamødet i København og udviste det politiske lederskab, der skal til for at holde den globale opvarmning under 2 °C (28).
The EU consistently sent a forceful and clear signal to other countries in the run-up to the climate meeting in Copenhagen, showing the political leadership needed for keeping global warming below 2 °C (28).
For at anspore andre store udledere til at træffe kraftige foranstaltninger og dermed forbedre chancerne for at opnå en tilstrækkeligt ambitiøs global aftale har EU givet tilsagn om at øge sin nedbringelse af emissioner til 30 %, hvis andre industrialiserede lande kollektivt går med til at foretage tilsvarende nedskæringer, og udviklingslande med en hurtig økonomisk udvikling bidrager til en global aftale i det omfang, de er i stand til det.
To encourage other major emitters to take strong action and thereby improve the chances of achieving a suciently ambitious global agreement, the EU has undertaken to raise its emission cuts to 30 % if other industrialised countries collectively agree to make comparable reductions and if developing countries with rapid economic development contribute to a global agreement to the extent that they are able.
EU udviklede sin holdning til de internationale klimaforhandlinger i kraft af møder mellem miljø- og finansministrene og i Det Europæiske Råd, som kulminerede med et uformelt ministermøde i Åre i juli, Rådets samling (miljø) i Luxembourg i oktober og Det Europæiske Råd i oktober (29).
The EU developed its position for the international climate negotiations through meetings of environment and finance ministers and the European Council, culminating in an informal ministerial meeting in Åre in July, the Environment Council in Luxembourg in October and the European Council in October (29).
I oktober øgede Rådet (miljø) fremdriften ved at nå til enighed om en forhandlingsramme for EU.
In October, the Environment Council stepped up the momentum in agreeing a negotiating framework for the EU.
EU viste igen sin ledende rolle i forbindelse med klimaændringer ved at støtte en endnu større langsigtet reduktion af drivhusgasemissioner end de 80 %, der var nævnt i det G8-kommuniké, som blev aftalt i L’Aquila, Italien, i juli.
Europe again demonstrated its leadership position on climate change, with its support for even higher long-term greenhouse gas emission reductions than the 80 % reected in the communiqué agreed at the G8 summit in L’Aquila, Italy, in July.
EU opfordrede også til, at der skulle fastsættes mål for emissionsreduktion for den internationale luft- og søfart, der ikke er omfattet af Kyotoprotokollen, men er sektorer, hvor emissionerne hastigt vokser.
It also called for emission reduction targets for international aviation and shipping, which are not covered by the Kyoto Protocol but are a rapidly growing source of emissions.
Der blev foretaget en afsluttende gennemgang af EU’s holdninger og strategier
A final review of EU positions and strategies ahead of the Copenhagen conference
De vigtigste elementer i EU’s holdning er anført nedenfor:
The key elements of the EU position are as follows:
4Indsatsen for at reducere de globale emissioner bør sigte mod at holde den globale opvarmning nede under 2 °C. Det forudsætter, at de globale emissioner når deres højdepunkt senest i 2020, reduceres til mindst 50 % af 1990-niveau-erne i tiden frem til 2050 og derefter fortsat falder.
4action to reduce global emissions should aim at keeping global warming below 2 °C. This requires that global emissions peak by 2020 at the latest, be cut to at least 50 % below 1990 levels by 2050 and continue to decline thereafter;
4De langsigtede mål for EU og andre udviklede lande bør være en emissionsreduktion på 80-95 % frem til 2050 i forhold til niveauerne i 1990.
4long-term targets for the EU and other developed countries of 80–95 % emissions reductions by 2050 compared with 1990 levels;
4Begrænsninger af emissionerne fra international luft- og søfart på henholdsvis 10 og 20 % frem til 2020 sammenlignet med 2005-niveauerne inden for rammerne af internationale aftaler.
4limitations on emissions from international aviation and shipping by 10 and 20 % respectively by 2020 compared with 2005 levels, within the framework of international agreements;
4Præcisering af EU’s krav: De industrialiserede lande skal nedbringe deres emissioner med 25-40 % frem til 2020, og udviklingslandene skal reducere deres emissionsvækst med 15-30 % i forhold til en situation, hvor der ikke er truffet nogen foranstaltninger.
4clarication of EU demands: industrialised countries are to reduce their emissions by 25–40 % by 2020, and developing countries to reduce their emissions growth by 15–30 % compared with a situation in which no measures had been taken;
4Målet om en temperaturstigning på højst 2 °C vil fortsat være referencen, når andre landes emissionsnedbringelser vurderes.
4the target of a maximum 2 °C rise in temperature remains the benchmark when other countries’ emissions reductions are assessed;
4Præcisering af EU’s synspunkter med hensyn til, hvordan man skal bekæmpe skovrydning og gennemføre bæredygtigt skovbrug, og hvordan landbruget og skovbruget skal bidrage til at nå klimamålene: hurtig indsats for at halvere skovrydningen inden 2020 og helt standse den inden 2030.
4clarication of EU views on how to combat deforestation and conduct sustainable forestry, and of the contributions of the agricultural and forestry sectors to achieve the climate goals: rapid action to halve deforestation by 2020 and to stop it by 2030;
4Udviklingslandenes ekstra omkostninger til at afbøde og tilpasse sig klima ændringerne inden for rammerne af en ambitiøs global aftale anslås til 100 mia. EUR årligt i tiden frem til 2020.
4the additional cost to developing countries of mitigating and adapting to climate change under an ambitious global deal is estimated at €100 billion annually by 2020.
Heraf vil ca. 22-50 mia. EUR skulle komme fra international offentlig finansiering.
Some €22–50 billion of this will need to come from international public finance.
EU er rede til at betale en rimelig andel af dette beløb.
The EU is ready to pay its fair share of this sum.
For perioden 2010-2012 er der behov for en »hurtig start«-finansiering på globalt 57 mia. EUR årligt til at hjælpe udviklingslandene med at opbygge deres kapacitet til at bekæmpe klimaændringer.
For 2010–12 ‘fast-start’ financing of €5–7 billion globally per year is needed to help developing countries build up their capacities to combat climate change;
4Regnskabsregler for emissioner i forbindelse med skovbrug og arealanvendelse.
4accounting rules for emissions in connection with forestry and land use;
4Udvikling af den sektorspecifikke emissionshandelsordning og reform af mekanismen for bæredygtig udvikling.
4development of the sectoral emissions trading system mechanism and reform of the clean development mechanism;
4Præcisering af EU’s synspunkter vedrørende forvaltning af overskydende emissionskvoter for 2008-2012, som kan få virkninger for EU’s miljømål.
4clarication of EU views on management of emissions allowance surpluses for 2008–12, which can aect EU environmental ambitions;
EUROPAKOMMISSIONENS BIDRAG TIL DE INTERNATIONALE FORHANDLINGER
EUROPEAN COMMISSION CONTRIBUTIONS TO THE INTERNATIONAL NEGOTIATIONS
EU er en drivkraft i de internationale klimaforhandlinger, idet det presser på for, at der opnås en ambitiøs og omfattende global aftale.
The EU is a driving-force in the international climate negotiations in pressing for an ambitious and comprehensive global agreement.
Europa-Kommissionen har spillet en vigtig rolle i udformningen af EU’s politik.
The European Commission has played an important role in shaping EU policy.
I 2009 bidrog Kommissionen således med to vigtige strategidokumenter:
In 2009 the Commission did so through two major policy papers:
Europa-Parlamentet støttede kraftigt en ambitiøs og juridisk bindende aftale på mødet i København.
The European Parliament provided strong support for an ambitious and legally binding agreement at the Copenhagen meeting.
I oktober opfordrede dets Miljøudvalg stats- og regeringscheferne til at give klimaændringerne topprioritet og bevare en ledende rolle i forhandlingerne i København.
In October its Environment Committee called on the Heads of State or Government to give climate change top priority and to maintain a leading role in the Copenhagen negotiations.
Det fremførte, at den internationale aftale bør sikre, at udviklingslandene kollektivt reducerer deres emissioner betydeligt (i den øvre ende af 25-40 % og på lang sigt en nedbringelse på mindst 80 % inden 2050 i forhold til 1990), og at udviklingslandene som gruppe begrænser deres emissionsvækst til at ligge 15-39 % under det niveau, der ville være nået ved en uændret praksis.
It said the international agreement should ensure that developed countries signicantly reduce their emissions collectively (at the high end of the 25–40 % range and a long-term reduction target of at least 80 % by 2050 compared with 1990), and that developing countries as a group limit their emission growth to 15–39 % below ‘business as usual’.
På Europa-Parlamentets plenarmøde i november (31) blev der vedtaget en beslutning, hvori disse synspunkter blev godkendt, og EU-regeringslederne indtrængende blev opfordret til at udvise politisk lederskab med henblik på at gøre topmødet til en succes.
A resolution at its November plenary session (31) endorsed these views and urged EU government leaders to demonstrate political leadership to make a success of the summit.
4September 2009: Kommissionens meddelelse — Flere internationale midler til klimafinansiering: Et europæisk koncept for en aftale i København.
4January 2009: Commission communication — Toward a comprehensive climate change agreement in Copenhagen;
EU har udvist lederskab i den proaktive holdning, det indtog i optakten til drøftelserne, på basis af sin egen klima- og energipakke.
The EU showed leadership in the proactive stance it took in the run-up to the talks, on the solid basis of its own climate and energy package.
I maj foreslog Kommissionen, at EU skulle forelægge et ændringsforslag til Kyotoprotokollen.
In May, the Commission proposed that the EU submit an amendment to the Kyoto Protocol.
Rådet godkendte hurtigt denne idé, og den 10. juni indgav det tjekkiske formandskab og Europa-Kommissionen på vegne af EU-medlemsstaterne og Den Europæiske Union sammen ændringsforslaget til det FN-sekretariat, der havde ansvaret for konferencen i København.
The Council quickly gave its approval to the idea, and on 10 June the Czech Presidency and the European Commission, on behalf of the EU Member States and of the European Union, jointly submitted the proposed amendment to the UN secretariat responsible for the Copenhagen conference.
Ændringsforslaget vedrørte behandlingen af ændringer i arealanvendelse, forbedringer af mekanismer for CO
This addressed the treatment of land-use change, improvements to carbon market mechanisms and possible approaches for targeting sectoral emissions.
Et af EU’s vigtigste bidrag til drøftelserne i København var dets fokusering på at søge at opnå en aftale om finansiering af støtte til udviklingslandenes bestræbelser på at bekæmpe klimaændringer — et spørgsmål, som var centralt for, at der kunne opnås en aftale i København.
One of the EU’s principal contributions to the Copenhagen talks was its focus on seeking agreement for financing to support developing countries in combating climate change — an issue central to achieving an agreement in Copenhagen.
I september lancerede Kommissionen en meddelelse om, hvordan man kan øge den internationale finansiering for at hjælpe udviklingslandene med at bekæmpe klimaændringerne (32).
In September, the Commission launched a communication on scaling up international finance to help developing countries combat climate change (32).
Deri blev det konkluderet, at udviklingslandene i tiden frem til 2020 sandsynligvis vil blive konfronteret med en årlig udgift på ca. 100 mia. EUR til at begrænse deres drivhusgasemissioner og tilpasse sig virkningerne af klimaændringerne.
It concluded that, by 2020, developing countries are likely to face annual costs of around €100 billion to mitigate their greenhouse gas emissions and adapt to the impacts of climate change.
En stor del af de nødvendige midler skal komme fra indenlandske kilder og et udvidet internationalt CO
Much of the finance needed will have to come from domestic sources and an expanded international carbon market, but international public financing of some €22–50 billion a year is also likely to be necessary.
2 national offentlig finansiering i en størrelsesorden af ca. 22-50 mia. EUR om året.
This could mean an EU contribution of some €2–15 billion a year by 2020.
Samtidig tog EU-institutionernes repræsentanter kontakt til andre partnere.
Meanwhile, representatives of the EU institutions reached out to other partners.
Kommissionen og det tjekkiske og svenske formandskab brugte megen tid og udfoldede mange bestræbelser på bilaterale dialoger om klimaændringer med centrale partnerlande, bl.a. Canada, Kina, Japan, Sydkorea, Rusland, USA, Indien, Brasilien og Sydafrika.
The Commission and the Czech and Swedish Presidencies dedicated much time and effort to bilateral dialogues on climate change with key partner countries, including Canada, China, Japan, South Korea, Russia, the USA, India, Brazil and South Africa.
I slutningen af oktober rejste en delegation fra Europa-Parlamentets Miljøudvalg til Washington for at mødes og diskutere Københavnkonferencen med medlemmer af den amerikanske Kongres, og Europa-Parla-mentet sendte officielle repræsentanter til FN’s klimakonference i december.
A delegation of the European Parliament’s Environment Committee travelled to Washington in late October to meet and discuss the Copenhagen conference with members of the US Congress, and the European Parliament sent official representatives to the UN Climate Change Conference in December.
I årets løb blev der holdt fem møder på højt plan til forberedelse af Københavnkonferencen, og EU deltog aktivt i dem alle, idet det til stadighed opfordrede de udviklede lande til at forpligte sig til at nedbringe udledningen af drivhusgasser betydeligt.
The year was punctuated by five high-level preparatory meetings for the Copenhagen conference, and the EU was an active participant in all of them, consistently calling on developed nations to commit to significant greenhouse gas emissions reductions.
KLIMA FOR FREMTIDIGE GENERATIONER
CLIMATE FOR FUTURE GENERATIONS
Forud for Det Europæiske Råd i oktober sagde formanden for Europa-Parlamentet, Jerzy Buzek: »I København i december vil vi skulle finde frem til en aftale, som ikke kun passer EU, men hele verden.
Speaking ahead of the October European Council, Jerzy Buzek, President of the European Parliament, said: ‘In Copenhagen, in December, we will need to find an agreement which will not only fit the EU but the entire world.
De afgørelser, der bliver truffet dér, vil få betydning for de kommende generationer.«
Decisions taken there will influence generations to come’.
Da både USA og Kina nogle få uger før mødet i København fremlagde nye tilbud, blev disse hilst velkommen af den svenske statsminister, Fredrik Reinfeldt, og formanden for Europa-Kommissionen, José Manuel Barroso, i en fælles erklæring: »Vi tager positivt imod nyhederne — som kun er 24 timer gamle — om, at USA og Kina begge har angivet, hvad de er rede til at gøre, i konkrete tal, til modvirkning af klimaændringer. USA og Kina er centrale aktører i disse forhandlinger.
When, just weeks before the Copenhagen meeting, both the USA and China made new offers, Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt and President of the European Commission José Manuel Barroso welcomed the bids in a joint statement.‘We welcome the news — in just the last 24 hours — that the USA and China have both indicated what they are prepared to do, in concrete numbers, on mitigation.
Konferencen i København må ikke mislykkes … Vi vil fortsat opfordre USA og Kina og alle vores andre partnere i disse forhandlinger til at gøre deres yderste for at nå frem til en aftale i København … Det er et positivt tegn, at endnu et stort udviklingsland nu efter Brasilien og Indonesien er rede til at lægge konkrete tal på bordet.«
Copenhagen must not be allowed to fail…We will continue to urge the USA, China and all our other partners in this negotiation to go to the outer limits of what is possible in order to find agreement in Copenhagen… It remains a positive sign that another major developing country following Brazil and Indonesia is ready to put concrete numbers on the table.’
De europæiske ledere aftalte på deres topmøde i december, at de foruden deres tidligere tilsagn ville yde 2,4 mia. EUR om året mellem 2010 og 2012 i form af finansiering til hurtig start for at sætte skub i klimatilpasningsforanstaltningerne i udviklingslandene.
In addition to their earlier commitments, European leaders agreed at their December summit to provide €2.4 billion per year between 2010 and 2012 in fast-start funding, to kick-start climate adaptation measures in developing countries.
Dette beløb var større end det, medlemsstaterne oprindeligt havde givet tilsagn om tidligere på året.
This exceeded the initial commitments made by Member States earlier in the year.
EN BEGRÆNSET AFTALE
A LIMITED AGREEMENT
Imidlertid blev resultatet en hel del ringere end det, EU havde håbet på.
However, the outcome fell well below EU expectations.
EU-formandskabet og Europa-Kommissionen arbejdede energisk på at intensivere forhandlingerne under de to mødeuger i København, idet de opretholdt EU’s tilsagn og indtrængende opfordrede forhandlingsparterne til at øge deres tilsagn.
The Council Presidency and the European Commission worked energetically to step up the negotiations throughout the two weeks of the Copenhagen meeting, maintaining the EU commitments and urging the parties to the talks to strengthen their commitments.
Men de fremskridt, der blev opnået — i form af den ikke-bindende aftale — var mindre end det, EU havde håbet på.
But the progress achieved — in the form of the non-binding accord — was less than what had been hoped for by the EU.
Den indgåede aftale omfattede:
The accord reached included:
4målet om at holde den maksimale temperaturstigning under 2° C
4the objective of keeping the maximum temperature rise to below 2 °C;
4et tilsagn om at indberette de udviklede landes mål for emissionsreduktion og udviklingslandenes afbødende foranstaltninger i tiden frem til 2020
4the commitment to list developed country emission reduction targets and mitigation action by developing countries for 2020;
4en finansiering på 20,685 mia. EUR til »hurtig start«, dvs. omgående tiltag fra de industrialiserede landes side indtil 2012 til tilpasning, emissionsreduktioner, forskning og kapacitetsopbygning i udviklingslandene, herunder også finansiering til at forebygge skovrydning
4€20.685 billion ’fast-start’ funding for immediate action from industrialised countries until 2012, for adaptation, emissions reductions, research and capacity building in developing countries, including funding to prevent deforestation;
4en langsigtet finansiering på 68,95 mia. EUR årligt frem til 2020 samt mekanismer til at støtte teknologisk overførsel og skovbrug.
4€68.95 billion annually by 2020 in long-term financing, as well as mechanisms to support technology transfer and forestry.
Aftalen er ledsaget af et bilag, hvori lande eller landegrupper kan få opført deres tilsagn vedrørende emissionsreduktioner eller foranstaltninger til modvirkning af klimaændringer, men aftalen er ikke juridisk bindende.
Attached to the agreement is an annex, where countries or groups of countries can fill in their commitments on emissions reductions or climate change action. But the agreement is not legally binding.
Aftalen var ikke tilstrækkeligt ambitiøs for EU til, at det ville ændre sit emissionsmål til en 30-pro-cents reduktion i tiden frem til 2020.
The agreement was not suciently ambitious for the EU to change its emissions target to a 30 % reduction by 2020.
»Det, vi ønskede at nå, da vi kom her til København, var at komme ud af død-vandet.
‘What we wanted to achieve when we came here to Copenhagen was to get us out of the deadlock.
Enten gør vi noget, eller også ender vi med ingenting.
Either we do something or we land in nothing.
Og nu har vi set lande, som gør en indsats og sætter sig mål.
And now we have seen countries make eorts and set goals.
Selv lande, som sagde, at de ikke ville give noget tilsagn, har fremlagt tal«, sagde formanden for Rådet, Fredrik Reinfeldt.
Even countries that said they wouldn’t make any commitments have presented gures,’ said Council President Fredrik Reinfeldt.
Jeg vil ikke skjule, at jeg er skuffet.« »Men«, tilføjede han, »det er det første skridt i en meget vigtig proces.«
I am not going to hide my disappointment’. But, he added,‘it is the first step in a very important process.’
De videre internationale skridt blev overladt til FN’s konferencer i Bonn og Mexico i 2010, men de tilsagn, EU har givet i årets løb, gælder stadig og vil blive opfyldt.
Further international steps were left to the UN conferences in Bonn and Mexico in 2010.
De er bindende for alle EU’s medlemsstater.
But the European Union’s commitments made during the year remain valid and will be delivered.
Kommissionens hvidbog: »Tilpasning til klimaændringer: et europæisk handlingsgrundlag« (KOM(2009) 147).
Commission White Paper — Adapting to climate change: Towards a European framework for action (COM(2009) 147).
) minimumslagre af råolie og/eller olieprodukter (EUT L 265 af 9.10.2009).
) Directive 2009/119/EC imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products (OJ L 265, 9.10.2009).
) Rådets direktiv 2009/71/Euratom om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs
) Directive 2009/71/Euratom establishing a Community framework for the nuclear
) grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 (EUT L 211 af 14.8.2009).
) Regulation (EC) No 714/2009 on conditions for access to the network for crossborder
Direktiv 2009/33/EF om fremme af renere og mere energieffektive køretøjer til vejtransport (EUT L 120 af 15.5.2009).
Directive 2009/33/EC on the promotion of clean and energy-efficient road transport vehicles (OJ L 120, 15.5.2009).
) Forordning (EF) nr. 715/2000 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 (EUT L 211 af 14.8.2009).
) Regulation (EC) No 715/2009 on conditions for access to the natural gas transmission networks (OJ L 211, 14.8.2009).
Direktiv 2009/30/EF om specifikationerne for benzin, diesel og gasolie og om indførelse af en mekanisme for overvågning og reduktion af emissionerne af drivhusgasser og om specifikationerne for brændstof, der benyttes i fartøjer til sejlads på indre vandveje (EUT L 140 af 5.6.2009).
Directive 2009/30/EC on the specification of petrol, diesel and gas-oil and introducing a mechanism to monitor and reduce greenhouse gas emissions and on the specification of fuel used by inland waterway vessels (OJ L 140, 5.6.2009).
) Direktiv 2009/72/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet
) Directive 2009/72/EC concerning common rules for the internal market in electricity
Direktiv 2008/101/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (EUT L 8 af 13.1.2009).
Directive 2008/101/EC including aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community (OJ L 8, 13.1.2009).
) Direktiv 2009/73/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas
) Directive 2009/73/EC concerning common rules for the internal market in natural gas
) Forordning (EF) nr. 443/2009 om fastsættelse af præstationsnormer for nye
) Regulation (EC) No 443/2009 setting emission performance standards for new