natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I betragtning af Europas og naboområdernes demografiske situation vildenneøkonomiske indvandring også i vidtomfang væreen befolkningsindvandring. Deter derfornødvendigtatsikre en effektivog transparent
Given the demographicsituation in Europe and itsgeographicalenvironment, thisimmigration willalso beintended to reinforce the population in general,and notonlyto supplymanpower.
Rapportfra gruppen på højtplan om socialpolitikkensfremtid i detudvidede EU,maj 2004.
Reportof the High-level Group on the future of social policyinan enlarged European Union, May2004.
Samletfertilitetskvotient, 2003 og udviklingen fra 1960 (*)til2003
Totalfertilityrate, 2003 and change between 1960 (*) and 2003
Udvikling 1960-2003
Change 1960–2003
(*) Undtagen Estland og Letland, 1970.Kilde: Eurostat.
Source:Eurostat.(*) Except Estonia and Latvia, 1970.
Fødselshyppighed i Europa mellem 1960 og 2003
Fertilitytrendsin the EU between 1960 and 2003
Samletfertilitetskvotient— 1960-2003Østeuropa
Totalfertilityrate — 1960–2003Eastern Europe
Samletfertilitetskvotient— 1960-2003Nordeuropa
Totalfertilityrate — 1960–2003Northern Europe
forvaltning afadgangen for borgere fra tredjelandeog etablere aktive politikker for integration og ligemuligheder, som skaber ligevægtmellemindvandrernesog modtagerlandenesrettigheder
Source: Eurostat.(*) Levelneeded for the replacementofgenerations transparently, and proactive integration and equalopportunitiespoliciesmustbe ensured, in order toachieve a balance between the respective rightsand responsibilitiesofmigrantsand host
)Kommissionensmeddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse, KOM(2003) 336.
)Communication from the Commission on immigration, integration and employment, COM(2003) 336.
•De kvalifikationer, der erhvervesi skolen, er ikkealtid i overensstemmelse med detvidenbaseredesamfundsbehov, og antalletafunge, der forladerskolen i utide, er fortsataltfor højt.
A new solidaritybetween the generations school-age children, associated with themodernisation ofteaching systems, shouldreduce schoolfailure rates.
I 2002 forlodca. 16,5 % afde 18-24-årige skolen udenkvalifikation. Deter der utvivlsomtmange grundetil. Støtteforanstaltninger tilfordelfor familier ogderesbørn i skolealderen forenetmedmoderniseringen afundervisningsordningerneskulle kunne bidrage tilatreducere dettefænomen.
•Moreover, children are also atriskofpoverty:thisisthe realityfor 19 % ofunder-15s.
De demografiske ændringer er i færd med atformeetnytsamfund, og de vilske hurtigere fra 2010:Der vilblive stadig færre unge og voksne og stadigflere »ældre arbejdstagere«, pensionister og megetgamle personer.
Demographicchangesare creating a new society,and these changesare setto speed up from 2010onwards: ever fewer young people and youngadults; ever older workers, pensionersand veryelderlypeople.
Voressamfund vilblive nødttilatgå nye veje for atudnytte detvækstpotentiale, deunge generationer og de ældre borgererepræsenterer. Alle berørte parter må bidrage tilatbringe disse ændringer under kontrol: Der skaludviklesen nysolidaritetmellem generationerne,baseretpå gensidig støtte og overførselafkvalifikationer og erfaringer. Deteuropæiskeungdomsinitiativ, som Kommissionen har foreslåeti sin meddelelse om midtvejsevalueringen af Lissabon-strategien, skalbidrage hertil.
Our societieswillhave to inventnew waysofliberating the potentialofyoungpeople and older citizens.
Bedre integrerede unge generationer
Better integration ofyoung people
•Desuden er også børn særlig udsatfor atende i fattigdom: Dette gælder for 19 % afaldersgruppen under 15 år. Risikoen stiger forbørn afenlige forældre.
The education system willhave to meetasignificantchallenge: itneedsboth to raise thelevelofinitialtraining and to offer more flexiblepathways, in which, for example, young peoplewould be more likelyto alternate education atcollege, workand work-linked training, in order tomeetthe needsofthe economy.
En affølgerne er, atbørnene forlader skolen før tiden, hvilketpåmellemlang sigtkan forværre den risiko for atende i fattigdom, de unge er udsatfor.
Theyshould alsohave greater accessto the opportunitiesprovidedbydistance learning.
Uddannelsessystemetvilsåledesblive udsatfor enalvorlig udfordring: fortsatforbedregrunduddannelsensniveau, men med tilbud ommere fleksible forløb.
Demographicageing doesnotofcourse mean anautomaticsolution to the problemsofunemploymentand integration.
Unge kunne såledesvekslemellem skoleuddannelse, beskæftigelse ogerhvervsuddannelse for bedre atleve op tilerhvervslivetsbehov. De bør også kunne udnyttede muligheder, der ligger i fjernundervisning.
The socialpartners, the schoolsystem, publicauthoritiesandlocalplayerswillhave to reflecton how besttoimprove integration pathwaysand combatthediscrimination which can affectyoung people.
De nuværende generationer afbørn og unge skalafløse generationer, der var talmæssigtstørre enddem selv.
Todachildren and young people willhave totake over from larger numbersofindividualsin thepreviousgenerations.
Deresuddannelse er ganske vistbetydeligtbedre end de tidligere generationers. I EU-15 havde næsten 28 % afaldersgruppen 25-34 år i 2003 en videregående uddannelse modkun 16 % afaldersgruppen 55-64 år. Derafkan manslutte, atdenne generationsproduktivitetsniveauog tilpasningsevne er større end de tidligeregenerationers.
Their levelofeducation andtraining iscertainlymarkedlyhigher than thatoftheir elders: for example, in the EU-15, nearly28 %of25–34-year-oldshad been educated to degreelevelin 2003, compared to 16 % of55–64-year-olds.
Alligevelmå EU gøre sig klart, atdensungdom er ved atblive en sjælden ressource,der ikke udnyttesi tilstrækkelig grad.
However, the Unionmustacceptthatyoung people are becoming a rareand yetundervalued resource.
De unge harsåledesvanskeligtved atkomme ind påarbejdsmarkedet:
The factisthatyoung people are finding ithard to integrate ineconomiclife:
•Arbejdsløsheden for unge under 25 år lå idecember 2004 på 17,9 % mod kun 7,7 % forpersoner på 25 år eller derover.
•The unemploymentrate for under –25swas17.9% in December 2004, compared to 7.7 %forthose aged 25 or over.
13 mod 12 % afaldersgruppen 25-64 år (
13 compared to 12 % ofthose aged 25–64 (
Denne andelblandtde unge er også større end den,der kan iagttagesfor personer over 65 år (17 %).
This proportion isalso higher than thatfor peopleaged 65 yearsor above (17 %).
•Unge bliver undertiden udsatforforskelsbehandling som følge afderesalder ogderesmanglende erhvervserfaring, måskevidere forværretafandre faktorer som køn,socialoprindelse eller race, som kan være tilhinder for deresintegration i erhvervslivetogsamfundet.
•Young people are sometimesfaced withdiscrimination on the groundsoftheir age andlackofoccupationalexperience, accentuatedbyother factorssuch asgender, socialoriginorrace, allofwhich make itmore difficultforthem to integrate into economiclife and society.
Allerede i 2005 forventesder atske en tilbagegangi antalletaf»unge voksne« (25-39 år), som viltagekraftigttilefter 2010 (– 16 % mellem 2010 og2030).
The number ofyoung adults(25–39-year-olds) willbegin to fallin 2005 and thistrend issettoaccelerate significantlyafter 2010 (–16 % between2010 and 2030).
Aldersgruppen 40-54 år vilbegynde atskrumpe i 2010.
The number of40–54-year-oldswillstartto fallin 2010.
Parallelthermed vilder ske envæksti antalletafpersoner over 55 år på 9,6 %mellem 2005 og 2010 og på 15,5 % mellem 2010 og2030, hvorefter også denne gruppe bliver tydeligtmindre.
In parallel, the number ofpeople aged 55 and over willgrow by9.6 %between 2005 and 2010, and by15.5 % between2010 and 2030, before falling sharplyin itsturn.Companieswilltherefore have to relyincreasinglyon the experience and skillsofolder workers,whilstactivelypreparing those younger than 55 toreplace them.
Virksomhederne vilsåledesi højere gradskulle støtte sig på de erfaringer og kvalifikationer,der findesi denne gruppe af»ældrearbejdstagere«, samtidig med atde aktivt
Despite a certain degree ofprogress,the employmentrate for people aged 55 + (40.2 %in 2003, or around 20.5 million people inemployment) isfar below the European objectiveof50 %.
)Dvs. en indkomst, derliggerunder60 % af middelindkomsten efter overførsler.
In 2002, some 16.5 % of18–24-year-oldsleftschoolwith noqualifications.
Men tiltrodsfor vissefremskridtligger beskæftigelsesfrekvensen forpersoner over 55 år — 40,2 % i 2003, svarende til20,5 mio. personer i arbejde — langtunder deteuropæiske mål, som er enbeskæftigelsesfrekvenspå 50 %.
These demographicchangesmaytherefore lead to a new, more adaptable andflexible organisation ofworking time.Technologicaldevelopmentsare another wayofbetter balancing familylife and work.
Der vilske en stærkstigning i antalletaf»seniorer«(65-79 år) efter 2010 og indtilca.
The number ofelderlypeople aged 65–79 willincrease significantlyafter 2010 and untilaround2030 (+ 37.4 %).
2030 (+ 37,4 %).De vilogså være mere aktive, fordi dereshelbreder bedre, hvisudviklingstendenserne fortsætter.Endelig vilde være mere velhavende.
Theywillbe more active and inbetter health ifcurrenttrendscontinue.
De vili stadigstigende omfang have opspareten kompletpension, og de vilråde over en større opsparingend deresforgængere, men også end deresbørn.
Theywillalso be better off, having been more likelyto buildup a fullpension, and willhave more savingsthantheir predecessorsand their children.
Unge erhvervsaktive vilmåske ønske atfå mere tidtilderesbørn og atarbejde mere på etandettidspunkti deresliv.
The qualityofjobsand the working environmentwillalso make a significantcontribution to keepingpeople atwork, byreducing the riskofoccupationalaccidentsand improving workhealth, in particular the health ofthe oldestworkers.
De demografiske ændringerkan såledesbidrage tilatfrembringe en nytilrettelæggelse afarbejdet, som er mere fleksibelog bedre kan tilpasses.
Anticipating these changeswillhelp ustomanage the working life cycle better.
Den teknologiske udviklinggør detmuligtbedre atforene familie- ogarbejdslivet.
Itwillalso benecessaryto develop incentivesto change peoplebehaviour with regard to older workersand tocombatdiscrimination.
»Seniorer« fra visse lande vælger i stadig højeregrad atbosætte sig i en anden region eller etandetland: Mobiliteter ikke forbeholdtunge ellererhvervsaktive mennesker.
Elderlypeople in certain countriesare increasinglychoosing to move to another region or abroad:mobilityisnotthe reserve ofthe young or ofemployed people.
Deresforbrug går iretning afnye varer og tjenesteydelser. De ønskerogså atdeltage aktivti detsociale liv: De spillerallerede en vigtig rolle i foreningssektoren.
Theyare consuming more newgoodsand servicesand wantto participate activelyin sociallife, in particular in the voluntarysector.Theymaywish to continue working or to combinepart-time workwith retirement, a trend thatisdeveloping in the USA.
Noglevilmåske ønske atvidereføre en erhvervsaktiviteteller kombinere deltidsbeskæftigelse og pension,som deter under udvikling i USA.Aktivitetsniveauetfor de 65-74-årige ligger på 5,6 % i EU (2003) mod 18,5 % i USA.
The employmentrate of65–74-year-oldsin the EU was5.6 % in 2003,compared to 18.5 % in the USA.
Nogle vilmåske ønske athjælpe deresbørn og børnebørnog sikre en glidende overførselafderesarvtilyngre generationer.
Some ofthem willalso wantto help their children and grandchildrenand ensure thattheir wealth ispassed down to theyounger generations.
Absolutantalunge og ældre i EU-25 (mio.), 1995-2030
Absolute size in millionsofyoung and old age groupsfor EU-25, 1995–2030
Kilde: Eurostat; fra 2004: Befolkningsprognoser 2004 (referencescenarie).
Source: Eurostat, 2004 onwards: 2004 demographicprojections(baseline scenario).
Udvikling afmedian- og gennemsnitsalder i EU-25, 1950-2050
Change in the median and average age in the EU-25, 1950–2050
Solidaritetmed megetgamlemennesker
Women also have shorter careersand earnlessduring their working lives.
Som følge afden konstante stigning i denforventede levealder vilder ske en stor tilvækstivoressamfund afmegetgamle mennesker (80 år og derover): + 17,1 % mellem 2005 og 2010og derefter + 57,1 % mellem 2010 og 2030. Dennegruppe viltilden tid omfatte ca. 34,7 mio. personermod ca. 18,8 mio. i dag.
With life expectancyincreasing allthe time, oursocietiesare witnessing the presence ofan everrising number ofveryelderlypersons(80+):+17.1% between 2005 and 2010, + 57.1 % between2010 and 2030.
Familierne kan ikke uden bistand løse problemerneomkring disse personersvaretægt, uansetom de erafhængige afpleje eller kan klare sig selv.
Familieswillnotbe able on their own to solve thematter ofcaring for these people, howeverdependentor independenttheyare.
Ganskevistlader de i dag yngre generationersforbedredesundhedstilstand formode, atde fremtidige megetgamle personer vilkunne klare sig selvi stadiglængere tid, og atde vilønske atblive boende idereshjem.
The improvedhealth profile oftodayounger generationsholdsoutthe hope thatthe veryelderlyofthe future willremain self-sufficientfor longer, and thattheywillwish to remain in their own homes.
Intensive plejeforhold vili stadig højeregrad være koncentreretom livetsafslutning.
High-intensitycare willbe increasinglyconcentrated towardstheend-of-life period.
Der vildog også være flere end i dag, der har behovforintensivpleje, fordi de ikke kan klare sig selv.
Nevertheless, there willalso be
Demografiske ændringer — Behovfor nysolidaritetmellem generationerne — Grønbog
Confronting demographicchange: a new solidaritybetween the generations— Green Paper more people than todaywho willneed suchhigh-intensitycare asa resultofthe lossoftheirindependence.
I begge tilfælde vilder være behovfor en passendepleje, som i dag i mange lande udføresi familierneog især afkvinderne.
In either case, appropriate care willbe needed,and thistodayisprovided in manycountriesbyfamiliesand particularlybywomen.
Kvinder deltager imidlertid istadig højere grad i arbejdslivet. Flere børn leverdesuden fjerntfra deresforældre, når de er blevetvoksne.
Yetthesewomen are increasinglyin employment.Furthermore, more grown-up children live far awayfrom their parents.
Familierne bør derfor støttesmere end nu.
Familiesmusttherefore be supported to a greaterextent.
Dette eren opgave for sociale tjenester, solidaritetsnetogplejemuligheder i nærmiljøet.
Thisiswhere socialservicesand networksofsolidarityand care within localcommunitiescome in.
Konklusion: Hvilken rolle kan EU spille?
Conclusion: whatshould the Europerole be?
I betragtning afde demografiske ændringer bør Europa opstille tre væsentlige prioriteter:
In order to face up to demographicchange, Europeshould pursue three essentialpriorities.
•Etablering afnye overgange mellem forskelligealdre.Unge har vedvarende sværtved atfindebeskæftigelse.
•Find new bridgesbetween the stagesoflife.Young people stillfind itdifficultto getintoemployment.
Etvoksende antal»ungepensionister« ønsker atdeltage i detsociale ogøkonomiske liv.
An increasing number ofoungrantto participate in socialandeconomiclife.
Studietiderne bliver længere, ogunge erhvervsaktive ønsker athave tid tilderesbørn.
Studytime isgetting longer andyoung working people wantto spend time withtheir children.
Hele denne udvikling ændrer grænserneog overgangene mellem erhvervsaktivitetog-inaktivitet.
These changesalter the frontiersand the bridgesbetween activityand inactivity.
•Tilbage tildemografiskvækst.
•Return to demographicgrowth.
Vi må stille osselvto simple spørgsmål: Hvilken prioritetgivervi voresbørn?
We mustasktwosimple questions: Whatvalue do we attach tochildren?
Ønsker vi atgive familierne,uansethvilken form de måtte antage, den pladsi deteuropæiske samfund, der tilkommer dem?Gennem en beslutsom gennemførelse af Lissabon-strategien (modernisering afdesociale sikringsordninger, styrkelse afkvindersog ældre arbejdstageresbeskæftigelsesfrekvens),nyskabende foranstaltninger tilstøtte forfødselshyppigheden og kontrolleretanvendelseafindvandring kan Europa skabe nye mulighederfor investering, forbrug og skabelse afrigdom.
Do we wantto give families, whatevertheir structure, their due place in Europeansociety? Thanksto the determinedimplementation ofthe Lisbon agenda(modernisation ofsocialprotection systems,increasing the rate offemale employmentandthe employmentofolder workers), innovativemeasuresto supportthe birth rate and judicioususe ofimmigration, Europe can create newopportunitiesfor investment, consumption andthe creation ofwealth.
Kommissionen vili juli 2005 organisere enkonference for alle berørte aktører, som skalgivemulighed for atdrøfte de forskellige spørgsmål,der rejsesi denne grønbog.
In July2005, the Commission willbe organising aconference bringing together allthe playersconcerned and which willoffer an opportunitytoexamine the issuesraised in this Green Paper.
Formåletmed dennekonference og grønbogen er atsamle den bedstepraksisfra medlemsstaterne og andre aktører.Denne debatkunne også bidrage tildeteuropæiske ungdomsinitiativ, som blevforeslåetunder midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien (14).
Theobjective ofthisconference and the Green Paper isto collectthe bestpracticesofthe Member Statesand other players. The debate could alsocontribute to the European youth initiativeproposed in the mid-term review ofthe Lisbonstrategy(14).
)Ministrene forungdomsanliggendervedtog på Rådetsmøde den 21.2.2005 betegnelsen »den europæiske ungdomspagt«.
Year atwhich totalpopulation and working population isexpected to stop growing/startdeclining
Befolkning i den arbejdsdygtige alder (15-65 år)
Total population
Hvordan deltager man i høringen?
How to take partin the consultation
Den offentlige høring indledesden 16. martsogafsluttesden 1. september 2005.
The period ofpublicconsultation willcommenceon 16 March and end on 1 September 2005.
Alle oplysninger om fysiske personer behandlesfortroligt.
Allinformation ofa personalnature willremainanonymous.
Organisationer bedestilkendegive deresidentitet.
Organisationsare asked to identifythemselves.
Vi opfordrer Dem tilatanvende detelektroniskespørgeskema, som letter den videre behandling af Deres synspunkter under høringen.
We encourage you to use the electronicresponseform which willmake iteasier to processyouropinionsduring thisconsultation.
Mange fællesskabspolitikker har i årevisbidragettilatforegribe de demografiske ændringer:
For severalyearsnow, many Community policies have been helping to anticipate demographicchange.
Den multilaterale overvågning afgennemførelsen afdisse retningslinjer og afstabilitets- og vækstpakken omfatter enevaluering afde offentlige finansersbæredygtighed.
•The European employmentstrategyandeducation and vocationaltraining policyhavemobilised those involved to combatschooldrop-outand to raise the levelofyoung people
16 arbejdsmarkedet (
), aswellasto agadualraising ofthe averageretirementage (16) and an improvementin the
beskæftigelsenskvalitet.
qualityofjobs.
Også i dennesammenhæng er EU langtfra sine erklæredemål.
Here too, the Union isfar fromachieving the objectivesset.
•Socialfonden som redskab tilstøtte forbeskæftigelsesstrategien og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling fremmer udviklingenafbørnepasningsfaciliteter og en bedreforvaltning afaldersgrupperne ivirksomhederne.
•The research frameworkprogramme supportsmanyprojectsassociated with ageing anddemographicchange, focusing especiallyonclinicalresearch into diseasesaffecting the veryelderlyand their impacton healthcare systems.The frameworkprogramme also includesstudieson demographictrendsin Europe.
•Reformen afde sociale sikringsordninger.
•The reform ofsocialprotection systems.
Defællesmålfor reformen afpensionsordningerne,som blevvedtageti 2001, indeholder enopfordring tilatbevare solidariteten mellemgenerationerne og tilatopretholde en ligevægtmellem pensionister og erhvervsaktive.Udvidelsen afkoordineringen afde nationalepolitikker vedrørende sundhedspleje oglangtidspleje afgamle mennesker vilgøre detmuligtatudvikle denne fremgangsmåde.
Thecommon objectivesfor the reform ofpensionschemes, adopted in 2001, callfor the solidaritybetween the generationsto be preserved andfor a balance between retired and workingpeople to be maintained.
Deneuropæiske strategi for socialintegration harfastsatmålfor bekæmpelse afbørnsogfamiliersfattigdom.
Extending thecoordination ofnationalhealthcare and longterm elderlycare policieswillhelp to developthisapproach.
Rammeprogrammetgiverligeledesmulighed for gennemførelse afprospektive undersøgelser om dendemografiske udvikling i Europa.
The European strategyon socialinclusion hassetobjectivesfor tackling childand familypoverty.
•Overholdelse afprincippetom ligestilling afmænd og kvinder og hensyntagen dertili allepolitikker (»gender mainstreaming«).Foranstaltninger, der skalbegunstige forening afarbejds- og familielivet, spiller en stor rolle forforbedring afbeskæftigelsesfrekvensen.
•Respecting the principle ofequalitybetweenmen and women and taking thisdimension intoaccountin allpoliciesendermainstreasuresto help achieve abetter work/life balance playa vitalrole inraising the employmentrate.
•Bekæmpelse afforskelsbehandling.
•Combating discrimination.
Siden 2000 er alle former for forskelsbehandling ibeskæftigelsen dækketafen lovgivningsramme,som fremmer mangfoldighed.
Since 2000, alegislative frameworkhascovered alldiscrimination in employmentand haspromoteddiversity.
)Retningslinje 4, Rådetsafgørelse af 22.7.2003, EUT L 197 af
)Guideline 4, Council Decision of 22 July2003 (OJ L 197,
Demografiske ændringer — Behov for ny solidaritet mellem generationerne — Grønbog
Confronting demographic change: a new solidarity between the generations — Green Paper
IKKE-BINDENDE PRAKTISKE RETNINGSLINJERFOR BESKYTTELSE AF ARBEJDSTAGERNESSIKKERHED OG SUNDHED UNDER ARBEJDETMOD RISICI I FORBINDELSE MED KEMISKE AGENSER
02!#4)#!,฀'5)$%,).%3฀/ & ฀!฀./. ").$).'฀.!452%฀ /.฀4(%฀02/4%#4)/.฀/ & ฀4(%฀(%!,4(฀!.$฀3! & %49฀/ & ฀7/2+%23฀ & 2/-฀4(%฀2)3+3฀2%,!4%$฀4/฀#(%-)#!,฀!'%.43฀!4฀7/2+ !RTICLES฀ ฀ ฀ ฀ AND฀ ฀ AND฀ !NNEX฀)) ฀ 3ECTION ฀ ฀ OF฀$IRECTIVE฀ %#
(Artikel 3, 4, 5, 6 og bilag II, punkt 1, i Rådets direktiv 98/24/EF)
%UROPEAN฀#OMMISSION
Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling
F F AIR S฀ AND฀ % Q U AL ฀ / P P OR T U N IT I E S
Manuskript afsluttet i juni 2005
5 N IT฀ & - AN US CfiR I P Tfi฀ COM PLETED ฀ IN฀ *UNE฀
Dokument, der er udarbejdet på grundlag af KOM/2004/819 endelig udg.
$ O C U MENT฀ DRAWN฀ UP฀ ON฀ THE฀ BASIS฀ OF฀ #/ - ฀ ฀ lNAL
Hvis De er interesseret i at modtage det elektroniske nyhedsbrev “ESmail” fra Europa-Kommissionens Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejds- markedsforhold og Ligestilling, bedes De sende en e-mail til empl-esmail@ec.europa.eu – nyhedsbrevet udgives regelmæssigt på tysk, engelsk og fransk.
)F฀YOU฀ARE฀INTERESTED฀IN฀RECEIVING฀THE฀ELECTRONIC฀NEWSLETTER฀@%3MAIL฀FROM฀THE฀%UROPEAN฀#OMMISSIONS฀$IRECTORATE'ENERAL฀FOR฀%MPLOYMENT฀3OCIAL฀!FFAIRS฀AND฀%QUAL฀/PPORTUNITIES฀PLEASE฀SEND฀AN฀EMAIL฀TO฀EMPLESMAIL ECEUROPAEU฀4HE฀NEWSLETTER฀IS฀PUBLISHED฀ON฀A฀REGULAR฀BASIS฀IN฀%NGLISH฀ & RENCH฀AND฀'ERMAN
Europe Direct er en service, der har til formål at hjælpe med at besvare Deres spørgsmål om Den Europæiske Union
%UROPE฀$IRECT฀IS฀A฀SERVICE฀TO฀HELP฀YOU฀lND ANSWERS ฀ TO฀YOUR฀QUESTIONS฀ABOUT฀THE฀%UROPEAN฀5NION
(*) Nogle mobiloperatører tillader ikke opkald til 00 800-numre eller tager betaling for sådanne opkald.
฀ # E R TAIN฀ MOBILE ฀ T E L E P H ONE ฀ OPERA TORS฀ DO฀ NOT฀ ALLOW฀ ACCESS฀ TO฀ ฀ ฀ NUMBERS ฀ OR฀ THESE ฀C ALL S฀ MAY฀ BE฀ B I L LED
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-serveren (http://europa.eu)
!฀ G R E AT฀ DEAL฀ OF฀ ADDITION AL ฀ INFORMATION฀ON฀THE฀ %UROPEAN฀ 5 N ION ฀ IS฀ AVAILABLE฀ ON฀ THE฀ ) NT E R N E Tfi฀ )T฀ CAN฀BE฀ A C C E S S ED฀ THROUGH฀ THE฀ % U R O P A฀ S E R V ER฀ H T T P E U R O P A E U
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2006
# AT AL O G U ING฀ DATA ฀ CAN฀BE฀ FOUND฀ AT฀ THE฀ END฀ OF฀THIS฀ P U B L ICA TION
© De Europæiske Fællesskaber, 2006Eftertryk tilladt med kildeangivelse
, U X EM B O U R G ฀ / F lC E FOR /FlCIAL 0UBLICATIONS OF THE %UROPEAN #OMMUNITIES
INDLEDNING ........................................................................................................................................................................
� ฀ %UROPEAN฀ #OMMUNITIES ฀ ฀ 2 E PRODUCTION฀ IS฀ AUTHORISED฀ PROVIDED฀ THE฀ SOURCE฀ IS฀ A C K NO W LED GE D