natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der drøftedes ved flere lej- ligheder diverse supplerende kriterier samt muligheden for at inddrage øer og områder i den yderste periferi i denne kategori. Der kunne kompenseres for den statistiske virkning med en midlertidigordning eller gennem en forhøjelse af tærsklen forstøtteberettigelse.
Theinclusion of additional criteria was mentioned regularly, along with the possibility of including in thiscategory the islands and the outermost regions.The statistical impact could be offset by transitional arrangements or by raising the eligibilitythreshold.
Seminaret om prioriteter knyttet til beskæftigelseog social samhørighedbelyste den vigtige rolle,som den menneskelige kapital spiller, og understregede værditilvæksten af for eksempel aktioner forlivslang indlæring.
The seminar on the priorities linked to employment and social cohesionhighlighted the importance of the role of human capital and emphasisedthe added value of actions targeting, for example,life-long learning.
En række deltagere erklærede, atkoordineringen af de fire søjler i den europæiskebeskæftigelsesstrategi med Den Europæiske Socialfond skal forbedres, og strukturfondene skalopmuntre til, at alle mobiliseres for at fremme socialintegration gennem partnerskaber.
Some participants said that thefour pillars of the European Strategy for Employment and the European Social Fund shouldbe better coordinated, and the mobilising of all whoare in favour of social inclusion through partnershipshould be encouraged by the Structural Funds.
Med hensyn tillige muligheder skulle der gives prioritet til kønnenesligestilling.
Onthe question of equal opportunities, the integrationof gender issues across the board should be givenpriority.
•Der bor 3,8 millioner europæere i den yderste periferi (De Kanariske Øer, Azorerne, Guadeloupe,Guyana, La Réunion, Martinique, Madeira), der modtager støtte under mål 1 og via nogle i traktatenindeholdte dispensationer vedrørende statsstøtte.
•Europe’s outermost regions (Canary Islands, Azores,Guadeloupe, French Guiana, Réunion, Martinique,Madeira) have a population of 3.8 million andqualify under Objective 1 and for the exceptions onpublic aid provided for in the Treaty.
•Deres BNP udgør 66% af Unionens gennemsnit.
•Their GDP is 66% of the EU average.
•Støtte uden for regioner med udviklingsefter-slæbomfatter en lang række aktioner. Emner, derofte nævnes i denne kategori er mere forenklingog decentralisering og koncentration omkring fællesskabets hovedprioriteter samt regional konkurrenceevne.
•Aid outside regions lagging behind in theirdevelopmentattracts many forms of support.Simpler procedures and greater decentralisationtogether with closer targeting on Community priorities and regional competitiveness are pointswhich were brought up frequently in this connection.
En områdeinddeling for disse støtteordninger betragtes ikke længere som en hensigtsmæssig løsning.
The listing of areas eligible for these aids is nolonger considered appropriate.
Seminaret om byområderfandt sted i London oghavde over 600 medvirkende fra URBAN-program-merne, herunder et stort antal borgmestre.
The seminar on urban areasheld in London wasattended by over 600 people involved in URBANprogrammes, including many mayors.
De fremhævede, hvor stort et bidrag URBAN yder til udviklingen af deres byer, og programmets værditilvækst,som gør det muligt at foretage en intervention i etområde på en effektiv og synlig måde, en udprægetanvendelse af partnerskabsprincippet og efteruddannelse.
They emphasised the major contribution made by URBAN to thedevelopment of their cities and the added value ofthe programme which makes possible effective andvisible action on the spot, a high degree of partnership and life-long learning.
De bekræftede behovet for at videreføre ogintensivere Fællesskabets interventioner over for byerne - en løftestang for den regionale udvikling – for atbevare den sociale samhørighed i byerne og forbedrebymiljøet. Deltagerne bad Kommissionen om atundersøge muligheden for at lade strukturfondeneforetage et indgreb på boligområdet, at gøre byernetil deres vigtigste samtalepartnere i spørgsmål, somvedrører dem, at sikre en bedre koordinering med deøvrige programmer og fremme erfaringsudvekslingog netværkssamarbejde.
They affirmed the needfor continuing and wider-ranging Community actionin favour of cities - the driving force of regionaldevelopment - for safeguarding social cohesionwithin cities and improving the urban environment.The participants called on the Commission to lookinto the possibility of assistance from the Structural Funds for accommodation, to make cities its mainpartners in dialogue on matters that concern them,to ensure better coordination with the other programmes and encourage exchanges of experiencesand networking.
•Erfaringsudveksling og samarbejde har en fordelagtig indvirkning, der er ganske velkendt,specielt i grænseområder.
•Exchanges of experience and cooperationhave a positive impactwhich is widely recognised, especially at cross-border level.
•Der var i 2002 bred opbakning om, at fælles-skabspolitikkerne(fiskeri, konkurrence, landbrug, transport, miljø, forskning og udvikling) skulle yde bedre støtte til økonomisk og socialsamhørighed.
•The greater contribution of Community poli-cies(fisheries, competition, agriculture, transport,environment, research and development) to economic and social cohesionwas widely commented on in 2002.
Endelig mødtes 500 deltagere fra medlemsstaterne,kandidatlandene og tredjelande omkring temaet“fællesskabspolitikker og bjergområder”i forbindelse med det internationale bjergår.
Lastly, 500 participants from the Member States, thecandidate countries and non-member countries metto discuss Community and mountainpolicies inthe context of the International Year of the Mountain.
Det var en godanledning til at skabe en dialog, og seminaret gavdeltagerne mulighed for at fokusere på nødvendigheden af specifikke projekter og af at etablere enbedre koordinering mellem fællesskabspolitikker ogværditilvækst for bjergområder, som indgår i politikker vedrørende grænseoverskridende samarbejde.
A serious opportunity for dialogue, theseminar underlined the need for specific projects,better coordination between Community policies andthe value added for mountains of cross-border cooperation policies.
7.Nomenklatur for statistiske territorialenheder (NUTS) oprettet af De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) for at tilvejebringe et unikt ogsammenhængende overblik over den statistiske fordeling i EU’s landområde. I den aktuelle nomenklatur er EU opdelt i 78 NUTS 1områder (de tyske länder,de belgiske regioner osv.), 210 NUTS 2-områder (de autonome samfund i Spanien, de franske regioner, de italienske regioner, de østrigske länder osv.) og1093 mindre NUTS 3-områder.
Thepresent nomenclature subdivides the EU countries into 78 NUTS level 1 territories (Länder in Germany, régions/regionenin Belgium, etc.), 210 NUTS level 2territories (Comunidades autonomasin Spain, régionsand départements outre merin France, regioniin Italy, Länderin Austria, etc.) and 1 093 smaller NUTSlevel 3 territories.
III.Udvidelsesforberedelser og perioden2004-2006
III.Preparing for enlargement and theperiod 2004-06
Efter afslutningen på tiltrædelsesforhandlingerne ved Det Europæiske Råds møde i København handler størstedelen af udvidelsesforberedelserne om at færdiggøre strukturprogrammerne for de fremtidigemedlemsstater og sikre en effektiv implementering heraf på tiltrædelsesdagen.
Following the completion of the accession negotiations at the Copenhagen European Council, the mainpart of the preparations for enlargement consist infinalising the future Member States’ structuralprogrammes and seeing to it that they are actually being implemented on the date of accession.
desuden 6 måneder inden tiltrædelsesdatoen fremlægge en ny oversigtsevalueringomkring landetsforberedelsesstatus.
In addition, the Commission willpresent a new overall evaluation of their state ofpreparedness six months before the date of accession.
I juli 2003 fremlægges der enspecifik rapportom konkretiseringen af de forpligtelser, som kandidatlandene har påtaget sig i forbindelse med forhandlingerne omkring regionalpolitikken.
Aspecificreportwill be presented in July 2003on the practical outcome of the commitmentsgivenby the candidate countries during the negotiations onregional policy.
Der er konstateret en række problemer i de løbenderapporter fra oktober 2002 om udviklingen i kandidatlandenes vedtagelse af Fællesskabets acquis, herunder utilstrækkelig tværministeriel koordinering,svagheder i de administrative procedurer og ubalancemellem kontroltjenesterne.
Some problems are still to be resolved and were identified in the regular October 2002 reports on the candidate countries’ progress in adopting the ‘acquis’:they include inadequate interministerial coordination,weak administrative procedures and lack of uniformity of inspection services.
På baggrund af kandidatlandenes manglende erfaring med anvendelsen af EU-midler og for at sikre enfornuftig styring af midlerne har Kommissionen ogmedlemsstaterne stillet krav om, at der indgås fasteengagementer omkring administrative strukturer ogopfølgnings- og kontrolprocedurer. Kommissionen vil
In view of the limited experience of the candidatecountries in using Community funds and in order toensure that the funds are properly managed, the Commission and the Member States have demandedfirmcommitments from those countries regarding
Ved Det Europæiske Råds møde i København besluttedes det at tildele 21,7 milliarder euro til strukturfondene og Samhørighedsfonden for 2004-2006,svarende til en gennemsnitlig støtte i 2006 på 117euro pr. indbygger. Dette støtteniveau ligger underdet, som oprindelig var planlagt inden for de finansielle rammer, som blev lagt ved Det Europæiske Rådsmøde i Berlin (191 euro pr. indbygger i 2006).
The Copenhagen Council adopted an allocation of EUR 21.7 billion for the Structural Funds and the Cohesion Fund for 2004-06, i.e. average per capita aidin 2006 of EUR117.
En tredjedel af midlerne afsættes til Samhørighedsfonden,og støtten til strukturfondene afsættes hovedsage-ligtil mål 1.
One third is earmarked forthe Cohesion Fund with the aid for the Structural Fundsbeing targeted mainly at Objective 1.
Fællesskabsinitiativerne begrænses til Interreg og Equal.
The Community Initiatives will be restricted to Interreg and Equal.
I. Indledning stilling til en række faktorer, der uden tvivl vil påvirkeden fremtidige samhørighedspolitik, herunder:
I. Introduction impact on future cohesion policy need to be considered, including:
•En markant forøgelse af de økonomiske forskelle inden for EU:forskellen i BNP pr. indbyggermellem de 10% af befolkningen, der bor i de mestvelstående regioner, og de 10% af befolkningen,der bor i de mindst velstående regioner, vil blivemere end fordoblet i forhold til situationen i EU15
•An unprecedented widening of economic disparities within the Union:the gap in per capita GDP between the 10% of the population living inthe most prosperous regions and the same percentage living in the least prosperous ones willmore than double compared with the situation in EU15.
Den debat om den fremtidige samhørighedspolitik,som Kommissionen lancerede efter vedtagelsen afden anden rapport om den økonomiske og socialesamhørighed, er stadig i gang blandt de regionalpolitiske hovedaktører i de nuværende og fremtidigemedlemsstater og i EU’s institutioner.
The debate launched by the Commission followingthe adoption of the Second Report on Economic and Social Cohesion, on the options for future cohesionpolicy, has continued to engage the principal partiesinvolved in the regions, in the present and future Member States and in the EU Institutions.
I denne andensituationsrapport ajourføres analysen af situationenog tendenserne i regionerne, og der redegøres for devigtigste emner, der blev behandlet under debatten i2002 om den fremtidige samhørighedspolitik.
This secondprogress report presents an update of the analysis ofthe situation and trends emerging in the regions,along with the main topics of the debate during 2002on the future of cohesion policy.
II.Analyse af situationen og tendenserne: udfordringer i forbindelse medudvidelsen
II.Analysis of the situation and trends:the challenge of enlargement
Udvidelsen af EU til at omfatte 25 medlemsstater vilvære den største udfordring nogensinde for EU’s konkurrenceevne og interne samhørighed.
The enlargement of Europe to include 25 Member States will present an unprecedented challenge forthe competitiveness and internal cohesion of the Union.
•En mindre gunstig beskæftigelsessituation:Det vil på grund af den faldende beskæftigelses-
•The geographical shift in the pattern of disparities: in EU25, 116 million people - representing some 25% of the total population - will live inregions with a per capita GDP below 75% of the EU average as against 68million people, or 18% ofthe total, in EU15.
Spørgsmålene kan inddeles i to hovedgrupper: prioriteterne i den fremtidige samhørighedspolitik og implementeringsmetoden.
The debate has also made it possible to draw up a listof key questions to which answers should be given inthe third report on economic and social cohesion.These can be grouped under two headings: the priorities for future cohesion policy and the method ofimplementation.
Indsats i de mindre udviklede regioner grad og stigende langtidsledighed blandt ungevære nødvendigt at skabe tre millioner nye arbejdspladser, hvis beskæftigelsesniveauet i de nye medlemsstater skal bringes op på niveauet for resten af EU.
•A less advantageous employment situation:three million jobs will have to be created if theaverage level of employment in the new Member States is to be aligned with that of the rest of the EU on account of the trend of decline in the rate ofemployment and a higher long-term youth unemployment rate.
I et udvidet EU vil der i lang tid være mærkbarebeskæftigelsesmæssige forskelle afhængig afalder, køn og kvalifikationsniveau.
Within the enlarged EU, appreciable employment gaps will persist according to age,gender and the level of qualifications and skills.
Denne situationsrapport bekræfter såvel den uhørtstore forøgelse af forskellene inden for det udvidede EU som den meget langvarige indsats, der vil værenødvendig for at reducere forskellene.
This progress report confirms both the unprecedented increase in the disparities within the enlarged Union and the long-term nature of the efforts thatwill be needed to reduce them.
Der er bredenighed om, at ressourcerne fortsat skal koncentreresom de mindre udviklede regioner, især dem i de nyemedlemsstater.
There is a broad consensus around the need to continue to concentrateresources on the less developed regions, and especially on those in the new Member States.
Til gengæld er der andre faktorer, der viser et udvidet EU’s økonomiske potentiale: Ansøgerlandene hargenerelt haft en højere økonomisk vækstrate end denuværende medlemsstater, og de vil tillige bidrage tilat højne det gennemsnitlige uddannelsesniveau i EU.En række regioner i Sydeuropa (i Portugal, Spanien,Italien og Grækenland) vil fortsat have områder meden stor koncentration af personer med et lavt uddannelsesniveau.
On the other hand, other factors demonstrate theeconomic potential of an enlarged EU: the candidatecountries in general have had a higher rate of economic growth than the present Member States andoverall will help raise the average level of education inthe Union, whereas the people with a poor level ofeducation will continue to be concentrated amongother areas in certain regions in southern Europe(Portugal, Spain, Italy and Greece).
III.De vigtigste emner i debatten omden fremtidige samhørighedspolitik
III.The main topics of the debate onfuture cohesion policy
Hvad angår spørgsmålet om, hvorledes de mindreudviklede regioner skal afgrænses, er der nogenlundeenighed om fortsat at anvende de nuværende støtteberettigelseskriterier baseret på NUTS II-inddelingenog BNP pr. indbygger – kriterier, som har den fordelat være enkle og gennemsigtige – selv om nogle afbidragsyderne til debatten har opfordret til at tilføjeandre kriterier.
On how to define the less developed regions, thecontributions to the debate have not seriously putinto question continued use of the present eligibility criteria based on the NUTS II geographicallevel and per capita GDP– which has the merit ofbeing simple and transparent - even if some contributions have called for other criteria to be added.
Der har været omfattende drøftelser om, hvorledesspecifikke kategorier af regioner skal behandles fremover.
There has been a wide-ranging discussion on theplace to be reserved for certain specific categories ofregion under future policy.
De forskellige bidrag, der gennemgås i denne rapport, vidner om en fortsat intens debat om den fremtidige samhørighedspolitik i tiden efter offentliggørelsen af den første situationsrapport for et år siden.Disse bidrag har sammen med resultaterne af Kommissionens forskellige analyser og undersøgelsergjort det muligt at få bekræftet fire betydningsfulderesultater af samhørighedspolitikken:
The different contributions examined in this reportreveal that the debate on the future of cohesion policy has remained intense throughout the period sincethe publication of the first progress report a year ago.These contributions, together with the results of thevarious analyses and studies by the Commission, havemade it possible to confirm four major contribu-tionsof this policy:
•en omfordeling til fordel for de mindre velståendemedlemsstater og regioner (med en betydeligmakroøkonomisk effekt, der fremmer reel konvergens)
•a redistribution function in favour of the less welloff Member States and regions (with a significantmacroeconomic impact, promoting genuine convergence);
For det første er der bred enighed om, at det er nødvendigt at indføre rimelige ordninger for de regioneri de nuværende medlemsstater, der i dag er berettigettil at modtage mål 1-støtte, og som, selv om deendnu ikke har afsluttet den økonomiske konvergensproces, kan miste deres støtteberettigelse, blotfordi det gennemsnitlige BNP pr. indbygger i detudvidede EU vil falde (automatisk udelukkelse). Ifølgeoplysningerne for 2000 vil denne situation kunneblive aktuel for 18 regioner med en befolkning på 21millioner indbyggere.
First, there was broad agreement on the need to putin place fair arrangementsfor the regions of theexisting Member States, now eligible under Objective1 and which, while not having completed the processof economic convergence, could become ineligiblesimply as a result of the decline in average per capita GDP in the enlarged Union (the statistical impact).According to the data for 2000, 18regions with apopulation of 21million could find themselves in thissituation.
•en indsats for at nå EU’s prioriterede mål, som fastlagt i Lissabon-strategien og bekræftet på Det Europæiske Råds møde i Gøteborg, herunder denøkonomiske og sociale omstrukturering, der ernødvendig som følge af globaliseringen
•the strengthening of economic and political integration (development of the infrastructure networks, improved access for remote regions, cooperation projects);
•en indsats for at indføre bedre styreformer (partnerskab, en “evalueringskultur” mv.).
•a contribution to achieving the Community priorities set by the Lisbon strategy, as amplified by theopean Council, including the economic and social restructuring resulting from globalisation;
For det andet er der de regioner, der selv uden enudvidelse ikke længere ville have opfyldt kriteriernefor at blive anset for mindre udviklede, fordi de haropnået en indkomst pr. indbygger på over 75% afgennemsnittet for EU15. Flere af deltagerne i debatten går ind for en gradvis udfasning af fællesskabsstøtten til disse regioner.
Secondly, there was the question of the regions thatwould no longer have met the eligibility criteria to beconsidered less developed even in the absence ofenlargement, because they have achieved an incomeper head above 75% of the average for the EUR15.Several contributions have expressed support forassistance in the form of a gradual phasing out of Community aid for such regions.
Endelig er der spørgsmålet om, hvorledes visse kategorier af regioner skal behandles.
•a contribution to better governance (partnership,an evaluation culture, etc.).
ANDEN SITUATIONSRAPPORT OM ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED • JANUAR 2003 regionerne i den yderste periferi, hvis sociale og økonomiske vanskeligheder er anerkendt i traktatensartikel 299.
SECOND PROGRESS REPORT ON ECONOMIC AND SOCIAL COHESION • JANUARY 2003
rencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi iverden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større socialsamhørighed.
competitive and dynamic knowledgebased economyin the world, capable of sustainable economic growthwith more and better jobs and greater social cohesion.
Denne strategi skal sætte EU i stand tilpå ny at skabe betingelserne for fuld beskæftigelse,vækst og social samhørighed og styrke den regionalesamhørighed.
This strategy is designed to enable the Unionboth to regain the conditions for full employment,growth and social cohesion, and to strengthenregional cohesion.
Herudover vedtog Det Europæiske Rådi Gøteborg en EU-strategi for bæredygtig udvikling.
A sustainable development strategy for the European Union was decided by the European Council in Göteborg.
Andre regioner, der fremhæves i denne sammenhæng, er de mindst begunstigede øer, der er nævnt iartikel 158, samt regionerne med en ekstremt lavbefolkningstæthed, der især er beliggende i de områder i de nordiske lande, der i dag er ligestillet medmål 1 i henhold til protokol 6 til tiltrædelsesakten for Østrig, Finland og Sverige.
Other regions that have been mentioned in this context are the least favoured islands mentioned in Article 158 and regions with an extremely lowpopulation density,notably those parts of the Nordic countries currently assimilated to Objective 1pursuant to Protocol 6 of the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden.
I den tredje samhørighedsrapport skal der tages stilling til disse regioners behov både ud fra en individuel bedømmelse og ud fra de muligheder, som ordningerne for regioner uden for de mindre udvikledeområder giver.
The third cohesion report will have to address theneeds of these special cases on the basis of their individual merits, but also taking into account the possibilities offered under arrangements for the regionsoutside the less developed areas.
I en lang række af debatindlæggene er det blevet fremhævet, at mulighederne for at opnå disse mål i medlemsstaterne og regionerne er ulige fordelt.
A large number of contributions stress that the Member States and regions do not possess the samestrengths for achieving these goals.
Hertil kommer, at en strategi, der gør det muligt at løfte de forskellige udfordringer, EU står over for, og som anerkender og inddrager regionerne, vil være i overensstemmelse med grundtanken i Kommissionens hvidbog omnye styreformer og især med de traktatfæstede samhørighedsforpligtelser, nemlig at “fremme en harmoniskudvikling af Fællesskabet som helhed” og “formindskeforskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder eller øer, herunder landdistrikter”.
In addition, a policy intended to meet the various challenges facing the Union, that recognises and involves the regional level,is consistent with the spirit of the Commission White Paper on Governance, and especially with the obligations arising under the Treaty on cohesion, which areto “promote its overall harmonious development”and “reducing disparities between the levels of development of the various regions and the backwardnessof the least favoured regions or islands, includingrural areas”.
I perioden 2000-2006 vil ca. en tredjedel af strukturfondstildelingen blive anvendt til regioner, der ikke eromfattet af mål 1.
In the period 2000-06, approximately one third of the Structural Funds allocation will go to regions whichare not eligible under Objective 1.