natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Internetadgang til alle.........................................................................................................................................Støtte til iværksætteraktiviteter og innovation.................................................................................................Videnskab ved vandet: Bioteknologi i Bremerhaven.........................................................................................Online uddannelsesfællesskab............................................................................................................................. Virtuelle virsomheder, reelle erfaringer..............................................................................................................
Internet access for all............................................................................................................................................Nurturing enterprise and innovation..................................................................................................................Science by the sea: Biotechnology in Bremerhaven...........................................................................................Online educational community...........................................................................................................................Virtual businesses, real experiences.....................................................................................................................
Lokal og regional samhørighed...............................................................................
Territorial cohesion...................................................................................................
Udveksling af god praksis og regional netværk....................................................
Exchange of good practices and networking of regions.......................................
Lukning af sluserne ved det nordlige Rhinen.....................................................................................................Kur for grænseoverskridende sundhedsproblemer............................................................................................Udvidelse af muligheder for SMV’er...................................................................................................................Nyt liv i ø-samfunds fiskeindustri.........................................................................................................................En baltisk vision for international konkurrenceevne.........................................................................................Mangfoldighed på alpine levesteder..................................................................................................................
Closing the flood gates in the north Rhine.........................................................................................................A cure for crossborder health problems............................................................................................................Enlarging opportunities for SMEs........................................................................................................................Rejuvenating island fishing industries.................................................................................................................A Baltic vision for international competitiveness...............................................................................................Alpine habitat diversity........................................................................................................................................
EU og dets regioner står over for en lang række udfordringer i de kommendeår, inklusive en voldsom stigning i sociale og økonomiske uligheder efter udvidelsen, højst sandsynligt en intensivering af den økonomisk omstrukturering som følge af globaliseringen, følgevirkningerne af den teknologiskerevolution, udvikling af videnøkonomien og -samfundet, en aldrende befolkning og en voksende indvandring.
Europe and its regions will face many challenges over the coming years,including a dramatic increase in social and economic disparities followingenlargement, a likely acceleration in economic restructuring as a result ofglobalisation, the effects of the technological revolution, the development ofthe knowledgebased economy and society, an ageing population and agrowth in immigration.
Da store ændringer har tendens til at brede sig ud over nationale grænser,vender EU’s borgere og deres folkevalgte repræsentanter sig i stigende gradtil EU for hjælp.
Since all the major challenges tend to transcend national borders, Europe’scitizens, and their elected representatives, increasingly look to the European Union for help.
I marts 2000 mødtes EU’s stats- og regeringschefer i Lissabon,hvor de fastlagde en strategi for at gøre EU til verdens mest vellykkede ogkonkurrencedygtige videnbaserede økonomi i år 2010.
In March 2000, the Heads of State or Government of the Union meeting in Lisbon set out a strategy designed to make Europe ‘themost competitive and dynamic knowledgebased economy in the world’ by2010.
Strategien indeholder en række elementer, der er beregnet på at styrke iværksætterånden, innovation og forskning, så EU og dets regioner er bedre udstyret til atimødegå de udfordringer, der er forbundet med økonomiske og sociale ændringer.
The strategy has several elements designed to encourage enterprise,innovation and research so that Europe and its regions are better equippedto deal with the effects of economic and social change.
Ved Det Europæiske Råds møde i Göteborg i juni 2001 udvidedes strategien, idet der også blev lagtvægt på miljøbeskyttelse og opnåelse af et mere bæredygtigt udviklingsmønster.
At the Gothenburg European Council in June 2001, the strategy was widened adding a new emphasis on protecting the environment and achieving a more sustainable pattern of development.
Ændringer forårsages af globale omstændigheder, men virkningerne er lokale og regionale.
While the origins of change are global, the impacts are regional and local.
Det er grundentil, at jeg, lige siden jeg overtog ansvaret for EU’s regionalpolitik i 1999, har søgt at give bæredygtig vækst ogkonkurrenceevne for alle høj prioritet i overensstemmelse med målsætningerne fra rådsmøderne i Lissabonog Göteborg.
That is why, since assuming responsibility for European regional policy in 1999, I have sought to ensure that sustainable growth and competitiveness for all become a top priority, in accordance with the Lisbon and Gothenburg agendas.
Et eksempel: Mellem 2000 og 2006 vil over 5 mia. EUR blive brugt til investeringer i informationssamfundet under EU’s programmer for de regioner, der har størst udviklingsefterslæb (mål 1).
For example, over EUR 5 billion will be spent between 2000 and 2006 on investment in the information societyunder the European programmes for the least developed regions (Objective 1).
Dennebistand til at hjælpe de fattigste dele af Unionen til at opfylde eEurope-initiativets målsætninger er et centralt element i Lissabon-strategien. Uden denne hjælp risikerer EU at få en stadig større digital kløft, derøger afstanden mellem rige og fattige og mellem beskæftigede og arbejdsløse.
This assistance will help thepoorest parts of the Union to realise the aims of the eEurope initiative, a key element of the Lisbon strategy.Without such help, Europe would be faced with a widening digital divide, aggravating the traditional gapsbetween rich and poor, or between employed and unemployed.
Den Europæiske Unions regionale og sociale politikker er de vigtigste instrumenter i arbejdet for at opfyldemålsætningerne fra Lissabon og Göteborg, nemlig ved at støtte projekter, der skaber nye beskæftigelsesmuligheder og en bedre livskvalitet.
In fact, the European Union’s regional and social policies are its principal instruments for delivering the Lisbon and Gothenburg agendas, which they do in the only way that matters for most of its citizens — thatis, by supporting projects that provide new job opportunities and improved quality of life.
Dette arbejde vil langt fra være færdiggjort, når den nuværende generation af EU-programmer nærmer sigderes afslutning i 2006.
This work will be far from finished when the current generation of European programmes draws to a closein 2006.
Der er behov for et langsigtet engagement, hvis EU skal opfylde sin rolle sommedlemsstaternes og regionernes nøglepartner, når udfordringerne forbundet med globaliseringen skalimødegås.
A long-term commitment is required if the Union is to fulfil the role of key partner of the Member States and regions in addressing the challenges of globalisation.
EU vil være nødt til at føre en ambitiøs regionalpolitik, der kan fungere som EU’s »vækstfond«.Den vil være beregnet på regioner og områder med særlige behov i hele den udvidede Union. Som detfremgår af de projekter, der er beskrevet i dette dokument, vil en sådan politik have et betydeligt potentielt afkast for Europa, dets økonomi og dets borgere.
It requires the maintenance of an ambitiousregional policy at European level, acting as Europe’s ‘growth fund’, targeting regions and areas with realneeds across the whole of the enlarged Union.
Michel Barnier Kommissær med ansvar for regionalpolitikken og reformen af institutionerne
Michel Barnier European Commissioner responsible for regional policy and institutional reform
Indledning trusler mod den almene sundhed, mere ansvarlig forvaltning af naturlige ressourcer og integrering afmiljøpolitik i andre EU-politikker.
Introduction more responsibly and integrating environmental policyinto other Community policies.
Færdiggørelsen af det indre marked, økonomisk ogmonetær union, den vellykkede lancering af euroen ogtildelingen af strukturel bistand har alt sammen hjulpet Den Europæiske Union til at opnå en større konvergens,vækst og stabilitet i de senere år.
The completion of the internal market, economic andmonetary union, the successful launch of the euro, andthe provision of structural aid have all helped the European Union (EU) to achieve greater convergence andhigher growth and stability in recent years.
Der er imidlertid behovfor en løbende indsats for at tackle en række vedvarende problemer.
However,further effort is still needed in order to tackle some persisting problems.
Gennemførelsen af den økonomiskereform sker stadig for langsomt, og det samme gælderoprettelsen af nye arbejdspladser, og de økonomiske ogsociale uligheder mellem EU’s regioner er alt for høje.
Progress on economic reform is stillslow, as is the creation of new jobs, and the number ofeconomic and social disparities between Europe’s regions remains unacceptably high.
EUmå som enhver anden global region reagerer på et paradigmeskift i kilden til økonomisk udvikling, der drivesaf globaliseringen og den nye videnbaserede økonomi.
Like every other global region, the EU has to respond to a paradigm shift inthe sources of economic development, which is beingdriven by globalisation and the new knowledged-basedeconomy.
Det Europæiske Råd bad derfor i marts2003 medlemsstaterne om at fremskynde den økonomiske reform.
Therefore, the European Council in March 2003 asked Member States to push ahead with economic reform.
Det kræver, at økonomien moderniseres og diversificeres, og at der indføres nye styreformer, herunder en bedre institutionel formåen.
This requires the modernisation and diversification ofthe economy as well as new forms of governance, including better institutional capabilities.
Det indebærer endvidere, atder skabes flere og bedre forretningsmuligheder, at beskæftigelsesstrategierne, uddannelsessystemerne og socialforsorgen tilpasses, og at der fokuseres mere på bæredygtig vækst og en innovationsdreven økonomiskudvikling.
It also means thecreation of more and better business opportunities, theadaptation of employment strategies and educationand social security systems, and a greater focus on sustainable growth and innovation-driven economic development.
Med de forventede 25 medlemsstater i 2004og en væsentlig forøgelse af de regionale uligheder erder et endnu mere udtalt behov for at forbedre koordineringen og udbedringen af mangler i regional konkurrencevne, bæredygtig udvikling og samhørighed.
With the likelihood of 25 Member States in2004, and a considerable widening of regional disparities, the need to better coordinate and address regionalcompetitiveness, sustainable development and cohesiongaps is even more pronounced.
Den regionale konkurrenceevne kan defineres som enregions evne til at forudsige og med held tilpasse sig interne og eksterne økonomiske og sociale udfordringerved at skabe nye økonomiske muligheder, herunderbeskæftigelsesmuligheder af højere kvalitet for densborgere.
Regional competitiveness can be defined as the ability ofa region to anticipate and successfully adapt to internaland external economic and social challenges, by providing new economic opportunities, including higher quality jobs for its citizens.
Denne konkurrenceevne påvirkes af en rækkefaktorer: offentlige og private investeringer og menneskelig kapital, kvaliteten af den fysiske infrastruktur,arbejdskraftens produktivitet, institutionel kapacitet,social kapital, innovations- og forskningsfaciliteter,markedsadgang osv. Miljøforhold, livskvalitet og samfundsøkonomisk attraktivitet og offentlige myndigheders og institutioners formåen kan også bidrage til ellerstå i vejen for at tiltrække investeringer og genereringaf bæredygtig vækst.
This ability is influenced by a number of factors: public and private investment and humancapital, the quality of physical infrastructure, the productivity of the workforce, institutional capacity, socialcapital, innovation and research facilities, accessibility tomarkets, etc. Environmental conditions, quality of lifeand socioeconomic attractiveness, as well as the capacityof public administrations and institutions can also be advantages or obstacles to attracting investment and togenerating sustainable growth.
I marts 2000 satte Det Europæiske Råds møde i Lissabonsig det mål at gøre EU til »den mest konkurrencedygtigeog dynamiske videnbaserede økonomi i verden«i 2010.Blandt hovedmålsætningerne i Lissabon-strategien erønsket om at opnå fuld beskæftigelse ved at øge densamlede beskæftigelsesandel til 70 %, bringe produktionsniveauet på linje med de højeste i verden, imødegåudfordringerne forbundet med informationssamfundetog etablere et europæiske forskningsområde.
In March 2000, the European Council in Lisbon set out astrategy which aims to make the Union the ‘most competitive and dynamic knowledgebased economy in theworld’by 2010. Achieving full employment by raisingoverall employment rates to 70%, matching the productivity levels of the world’s best performers, addressing the challenges of the information society, and establishing a European research area are amongst the majorobjectives of the Lisbon strategy.
Der blevved mødet udtrykt ønske om at indføre en ny »åbensamarbejdsmetode« for at fremme den bæredygtigevækst i økonomien med flere og bedre job og større social samhørighed.
The summit called fora new method of ‘open coordination’ to promote sustainable economic growth, with more and better jobsand greater social cohesion.
I modsætning til den måde traditionel EU-politik udformes på, kræver denne metode, at derfastsættes klare mål og »benchmarks«, så fremgangenkan måles.
Unlike traditional forms of EU policy formulation, this approach requires target setting and benchmarking to allow progress to be measured.
Det Europæiske Råds møde i Göteborg i juni 2001byggede videre på Lissabon-strategien ved at tilføje enmiljødimension.
Theirfunding is related to the so-called ‘horizontal issues’,which were strongly recommended by the Commissionservices to form part of the 500 existing regional programmes.
Bæredygtig udvikling blev defineretsom følger: at opfylde den nuværende generations behov uden at kompromittere fremtidige generationersbehov og udforme økonomi, social- og miljøpolitik påen sådan måde, at de styrker hinanden indbyrdes.
Within these, the codification of planned expenditure allows the structural instruments to be linkedto the Lisbon and Gothenburg priorities.
Deprioriterede områder omfatter bekæmpelse af klimaændringer, bæredygtig transport, eliminering af
It is worth mentioning that these were not known to regional actors in1999 and 2000, when planning for most of the regionalprogrammes was completed.
Disse områder svarer til foranstaltninger, der er støtteberettigede under defire strukturfonde og Samhørighedsfonden, og finansieringen heraf er knyttet til de såkaldte »horisontaleemner«, som Kommissionens tjenester kraftigt anbefalede at lade indgå i de 500 eksisterende regionalprogrammer.
Sustainable development was defined asmeeting the needs of the present generation withoutcompromising those of future generations, and dealingwith economic, social and environmental policies in amutually reinforcing way.
Med en sådan struktur kan indkodningen afplanlagte udgifter knytte de strukturelle instrumentertil de prioriteter, der fastlagdes i forbindelse medrådsmøderne i Lissabon og Göteborg.
Priorities include combatingclimate change, ensuring sustainable transport, addressing threats to public health, managing natural resources
Der gøres opmærksom på, at disse ikke var kendt blandt regionale
Taking account of the costs related to the Lisbon objectives, almost 90% of the structural funds mainstream
Strukturfonde og -instrumenter efter udgiftssektor (2000-2006) (1
Structural Funds and instruments by sector of expenditure (2000–06) (*)
Produktivt miljø (virksomhedsstøtte, udviklingaf landdistrikter, turisme)
Productive environment(enterprise assistance, rural development, tourism)
Forskning, teknologisk udvikling og innovation
Research, technological development and innovation
Fællesskabsinitiativer (EU-15)
Community initiatives (EU-15)
Samhørighedsfonden (EU-15)
Cohesion Fund (EU-15)
Kilde: Generaldirektoratet for Regionalpolitik 2003.(1) I mia. EUR, 1999-priser, planlagte udgifter.(2) Sektoropdeling endnu ikke besluttet.
Source: Regional Policy DG, 2003.
3,8 mia. EUR til miljø, 2,6 mia. EUR til erhvervsuddannelse og 2,3 mia. EUR til forskning, teknologisk udvikling og informationssamfundet.
(*) In EUR billion, 1999 prices, planned expenditure.(**) Split by sector not yet decided.
•Hvad angår mål 3, der bidrager til »modernisering aferhvervsuddannelsessystemer og beskæftigelsesfremme« kan hele beløbet, 24 mia. EUR, inddrages.
11.3 %4.4 % ment’, the complete amount available, about EUR 24billion, can be taken into consideration.
Når omkostningerne forbundet med Lissabon-målsæt-ningerne inddrages, kan næsten 90 % af strukturfondenes hovedprogrammer, svarende til 166 mia. EUR,anses for at bidrage direkte til realiseringen af de målsætninger, der blev fastlagt ved topmøderne i Lissabonog Göteborg.
programmes, corresponding to about EUR 166 billioncan be considered directly relevant to contributing tothe achievement of the Lisbon and Gothenburg objectives.
Fællesskabsinitiativerne, Samhørighedsfonden og Det Strukturpolitiske Førtiltrædelsesinstrument, som udgør yderligere 51 mia. EUR, kan også anses for at være på linje med disse målsætninger.
In addition, the Community Initiatives, the Cohesion Fund and the Instrument for Pre-Accession –amounting to another EUR 51 billion - can be consideredin line with these objectives as well.
•Størstedelen af de beløb, der er afsat til fællesskabsinitiativer og innovative aktioner — i alt over 11 mia.EUR — og Samhørighedsfonden, hvor 18 mia. EUR gårtil miljø- og infrastrukturprojekter i Spanien, Portugal,Grækenland og Irland, har direkte relevans for Lissabon og Göteborg-målsætningerne.
•Most of the amounts reserved for the Community initiatives and innovative actions — more than EUR 11 billion in total — as well as the Cohesion Fund, with EUR18 billion for environmental and infrastructure projects in Greece, Spain, Ireland and Portugal, are directlyrelevant to the Lisbon and Gothenburg objectives.
•Derudover vil de instrumenter, der er til rådighed førog efter tiltrædelsen, ikke mindst det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (Ispa) med omkring 7mia. EUR og de beløb, der er forventet afsat tiltiltrædelseslandene for perioden 2004-2006, næsten22 mia. EUR, også hovedsagelig bidrage til Lissabonmålsætningen.
•In addition, the instruments available before and afteraccession, especially the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), with about EUR 7 billion,and the amounts for the acceding countries foreseenbetween 2004 and 2006 — nearly EUR 22 billion —also contribute largely to ‘Lisbon’.
•Hvad angår mål 1-områderne eller regioner med et BNP pr. indbygger under 75 % af EU-gennemsnittetbidrager ca. 86 % af den samlede budgetpost,svarende til 118,9 mia. EUR, til Lissabon-målsæt-ningerne.
•As regards Objective 1 areas, or regions with a GDPper capita that is below 75% of the EU average, some86% of the total budgetary envelope, or EUR 118.9billion, contributes to the Lisbon goals.
Herafskal 32 mia. EUR anvendestilforbedring af den menneskelige kapital gennem arbejdsmarkedsbidrag samt almen og erhvervsorienteret uddannelse.
Of this, EUR 32billion will be spent on enhancing human capitalthrough labour market support and training and education.
22,8 mia. EUR skal anvendes tilmiljøinfrastruktur og –beskyttelse, teknologier ogrenovering af industriområder, 27,2 mia. EUR til transportinfrastruktur og 8,1 mia. EUR til forskning, teknologisk udvikling og informationssamfundet.
In all, EUR 22.8 billion will be spent on environmental infrastructure and protection, technologies and rehabilitation of industrial sites, EUR 27.2billion on transport infrastructure, and EUR 8.1 billionon research, technological development and the information society.
•Med hensyn til mål 2-områder eller regioner medstrukturelle vanskeligheder bidrager ca. 97 % af totalen, svarende til 22,5 mia. EUR, til Lissabon-strate-gien.
•In the case of Objective 2 areas, or regions with structural difficulties, about 97% of the total, or EUR 22.5billion, contributes to the Lisbon strategy.
Det planlægges at anvende 10,2 mia. EUR til atøge produktiviteten i erhvervslivet, der anvendes
EUR 3.8 billion is being spent on the environment, EUR 2.6 billion on training and EUR 2.3billion on research, innovation and the informationsociety.
Solidariteten mellem Den Europæiske Unions borgere,økonomisk og social fremgang og styrket samhørighedindgår i EU’s overordnede målsætninger om at »reducere de udviklingsmæssige uligheder i de forskellige regioner og det udviklingsefterslæb, der findes i de mestugunstigt stillede regioner«, som anført i EF-traktaten.Solidaritetsinstrumenterne, strukturfondene og Samhørighedsfonden har stor indflydelse på regionerneskonkurrenceevne og bidrager væsentligt til at forbedre
Solidarity among the peoples of the European Union,economic and social progress and reinforced cohesionform part of the Community’s overall objectives of ‘reducing disparities between the levels of development ofthe various regions and the backwardness of the leastfavoured regions’, as laid down in the Treaty establishing the European Community. The instruments of solidarity, the Structural Funds and the Cohesion Fund, havea major impact on the competitiveness of regions andcontribute significantly to improving the living conditions of their citizens, particularly in the poorer regions.About one third of GDP increases in the worst-offregions is estimated to be attributable to transfers fromstructural instruments.
leveforholdene for deres indbyggere, specielt i de fattigste regioner.
Competitiveness, sustainable development and cohesion in Europe – From Lisbon to Gothenburg
Idetdebatten startede i begyndelsen af 2001, har Kommissionen allerede modtaget en lang række bidrag framedlemsstater, regioner, arbejdsmarkedsparter, EU-in-stitutioner og andre aktører.
With the debate having started early in 2001, the Commission has already received numerous contributions from Member States, regions, social partners, the European institutions and other actors.