natgillin/translations-raw huggingface dataset:
—Fællesskabets øgede selvforsyning med levnedsmidler og den deraffølgende faldende import af landbrugsvarer fra tredjelande b)relativ stagnation i momsindtægterne i forhold til den økonomiskeaktivitetsom følge af forbrugsudgifternes faldende andel i de enkelte EF-landes BNI.
(b)the relative stagnation of VAT revenue in relation to economicactivitybecause of the declining share of GNP accounted for byconsumer expenditure in the economies of the Community countries.
2)Den konstante vækst i udgifterne er den vigtigste årsag til denvoksende uoverensstemmelse mellem Fællesskabets indtægter ogudgifter.
2)The irresistible rise in expenditure is the main reason why resourceshave been increasingly unable to keep pace with the Community’s needs.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
From the beginning of the 1980s the following developments occurred.
—revisionen af Den Europæiske Socialfond i oktober 1983 og fondensovertagelse af nye opgaver
—revision of the European Social Fund in October 1983, with newtasks laid down for the ESF;
—revisionen af Regionaludviklingsfonden i juni 1984, som fastsatteøvre og nedre grænser for den EFRU-støtte, der kan bevilges deenkelte medlemsstater.
—revision of the European Regional Development Fund in June 1984,with ranges for ERDF assistance laid down for each Member State.
b)Iværksættelsen af nye fællesskabspolitikker på forskellige områder
(b)Launching of new policies
—vedtagelsen af en fælles fiskeripolitik og indførelsen af en fællesmarkedsordning for fiskeri i december 1981; senere i januar 1983indførelsen af en EU-ordning for tilladte fangstmængder (samledetilladte fangstmængder, TAC)
—introduction of a common fisheries policy, with a common organisation of the market in that sector, in December 1981; establishmentin 1983 of a Community system of authorised quotas (total allowable catches);
—vedtagelsen af et første rammeprogram (1984-1987) for forskning,udvikling og demonstration i juli 1983
—establishment of the first framework programme (1984–87) for Community research, development and demonstration activities in July 1983;
—vedtagelsen i februar 1984 af nye forskningsprogrammer og af nyebestemmelser for EU-støtte til forskning (Esprit)
—decision taken in February 1984 on new programmes and newarrangements for Community aid to research (Esprit);
—indførelsen af de integrerede Middelhavsprogrammer i juli 1985.
—introduction of the integrated Mediterranean programmes (IMPs) in July 1985.
c)Fællesskabets manglende evne til at styre landbrugsudgifterne
(c)Inability to contain Community agricultural expenditure
Fra 1982 til 1986 steg udgifterne til EUGFL, Garantisektionen, gennemsnitligt med 16% om året og oversteg systematisk de overslag, der varforetaget ved opstillingen af det foreløbige budgetforslag.
Between 1982 and 1986 actual expenditure under the EAGGF Guarantee Section grew by an average of 16% per year and systematically exceededthe estimates made in drawing up the preliminary draft budget.
d)Fællesskabets udvidelse
(d)The financial impact of the accession of new members to the Community
Grækenland (medlem siden 1981) samt Spanien og Portugal(medlemmer siden 1986) er EF-budgettets »nettomodtagere«.
Greece (member since 1981) and Spain and Portugal (members since1986) were net beneficiaries from the Community budget.
FÆLLESSKABETS FINANSIELLE KRISE(1975-1988)31
3.2.The initial attempts at a solution and their limitations
1)De forskellige faser i udviklingen hen imod en begrænsetforhøjelse af loftet over Fællesskabernes egne indtægter(1984-1986)
1)The successive moves to raise the ceiling on Communityresources (1984–86)
I perioden fra 1984 gav Fællesskabets finanser anledning til stadig størreusikkerhed, og det forsøgtes på forskellig vis, men for sent og uden denfornødne beslutsomhed, at bringe indtægtsniveauet i overensstemmelsemed udgiftsniveauet.
The period after 1984 was one of insecurity for the financing of the Community.
Ofte måtte man gøre brug af forskellige kunstgreb— såsom forskud fra medlemsstaterne.
The action taken to try and adjust the level of revenue toexpenditure requirements tended to be passive, late and makeshift (e.g.the intergovernmental advances).
a)Allerede da budgetproceduren for 1984 blev indledt, stod det klart,at momsloftet på 1% ikke var tilstrækkeligt til at dække regnskabsåretsfaktiske udgifter.
(a)From the start of the 1984 budgetary procedure it was clear that the VAT resources available within the 1% limit would not be sufficient forreal needs during the year.
En politisk aftale kom i stand i juni 1984,da Det Europæiske Råd i Fontainebleau vedtog en principbeslutning om forhøjelse af momsloftettil 1,4%.
Political agreementwas reached at the Fontainebleau European Councilin June 1984 on the principle of raising the VAT ceiling to 1.4%. This
Denne principbeslutning blev udmøntet i afgørelsen af 7. maj1985, som fik virkning fra den 1. januar 1986.
THE CRISIS IN THE COMMUNITY’S FINANCES (1975–88)31 agreement was given practical shape in the decision of 7 May 1985 andtook effect on 1 January 1986.
Indtil da blev der anvendt midlertidige løsninger til finansiering afbudgettet for 1984 (forskud fra medlemsstaterne, der skulle betalestilbage, ud over lofterne for egne indtægter) og 1985 (forskud, der ikkeskulle betales tilbage).
In the meantime, transitional financing solutions were applied for thebudgets in 1984 (repayable intergovernmental advances outside the ownresources ceiling) and 1985 (non-repayable advances).
b)1986-budgettet blev faktisk gennemført inden for rammerne afmomsloftet på 1,4% (idet balancen blev opretholdt ved overførelse afvisse landbrugsudgifter til regnskabsåret 1987).
(b)The final outturn of the 1986 budget was virtually at the 1.4%VAT limit, deferment of certain items of agricultural expenditure to1987 allowing balance to be maintained.
c)Problemet med den fuldstændige udnyttelse af momsindtægterneinden for loftet på 1,4% rejste sig med fornyet styrke i løbet af regnskabsåret 1987.
(c)The problem of the exhaustion of VAT resources under the 1.4%ceiling became acute in 1987.
4 mia. ECU af ekstraudgifterne til landbruget i regnskabsåret 1987dækkes ved, at EUGFL-forskuddene udbetales med to måneders forsinkelse.
To cover ECU 4 billion in excess agricultural requirements under the1987 budget, two months’ payments of EAGGF advances had to bedeferred.
2)Indførelsen af »budgetdisciplin« og de første skuffenderesultater
2)The outlines of budgetary discipline and the first,disappointing results
Indførelse af budgetdisciplinen var andet led i forsøgene på at lettepresset på Fællesskabets finanser. På den ene side stod man over for etpolitisk krav om at forøge udgifterne til andre områder end landbruget(hovedsageligt de såkaldte ikkeobligatoriske udgifter eller »IOU«),samtidig med at man havde problemer med at begrænse landbrugsudgifterne, og på den anden side var de egne indtægter opbrugt, samtidigmed at medlemsstaterne strammede deres nationale budgetter.
Budgetary discipline was the second type of response to the variousconstraints affecting the Community’s finances: political pressure for anincrease in non-agricultural expenditure (essentially non-compulsoryexpenditure) combined with the difficulty of containing agriculturalexpenditure; exhaustion of own resources at a time when publicspending in the Member States was being squeezed.
a)Som et første skridt vedtog Rådet den 22. marts 1979 en intern»adfærdskodeks«(1), som skulle danne rammen om dets overvejelser om en ensidig begrænsning af stigningen i de ikkeobligatoriske udgifter:Rådet skulle under førstebehandlingen kalkulere med en stigning påhøjst halvdelen af den maksimalsats, der er fastsat i EØF-traktatensartikel 203, stk. 9, hvilket ville begrænse virkningen af Parlamentetsaktionsmargen under de senere faser af budgetbehandlingen.
(a)The first move came on 22 March 1979 when the Council agreed onan internal code of conduct(1)to guide its decisions so that it would unilaterally restrict the growth of noncompulsory expenditure: thedraft budget was to be established on its first reading within half of themaximum rate provided for in Article 203(9) of the EEC Treaty in orderto limit the impact of Parliament’s margin of manoeuvre during thesubsequent stages of the budgetary procedure.
b)Det Europæiske Råd besluttede på sit møde i Fontainebleau i juni1984 at udvide budgetdisciplinens gyldighedsområde.
(b)The Fontainebleau European Council in June 1984 extended thescope of budgetary discipline.
—udgifterne under EUGFL, Garantisektionen, ikke måtte stige hastigere end beregningsgrundlaget for Fællesskabernes egne indtægter
—that EAGGF Guarantee expenditure should not increase faster thanthe own resources base;
—stigningen i de ikkeobligatoriske udgifter skulle holdes inden forrammerne af den maksimalsats, der er fastsat i traktaten (bekræftelse af bestemmelserne i Rådets adfærdskodeks fra 1979).
—that the increase in noncompulsory expenditure should be keptbelow the maximum rate provided for by the Treaty (confirmationof the 1979 code of conduct).
Reformen af Fællesskabets finanser— »Delors I-pakken« (1987-1988)
The reform of the Community’sfinances: the Delors I package(1987–88)
1.Fra »Delors I-pakken« (februar 1987) til beslutningerne i juni 1988
1.From the Delors I package proposals(February 1987) to the decisions in June 1988
1)De nye politiske impulser, som blev tilført Fællesskabet i 1986 veddets tredje udvidelse med Spanien og Portugal og undertegnelsen affællesakten, der fastlægger målene for det udvidede Fællesskab (indremarked, økonomisk og social samhørighed, rammeprogram om forskning), skabte det politiske grundlag for en dybtgående reform af Fællesskabets finansielle system.
1)The new political stimulus injected into the Community in 1986 bythe third enlargement to include Spain and Portugal and then by theconclusion of the Single Act, a treaty defining fresh ambitions for theenlarged Community (single market, economic and social cohesion,research framework programme) provided a sounder political base for athorough reform of the Community’s financial system.
Med henblik herpå fremlagde Kommissionen i februar 1987 et samletforslag, »Delors-pakken«, i form af to meddelelser:
In February 1987, the Commission presented comprehensive reformproposals, the Delors package, in two communications:
—»Gennemførelse af Den Europæiske Fælles Akt — Fællesskabets nyegrænser« (KOM(87) 100)
—the Single Act: A new frontier for Europe (COM(87) 100);
—»Rapport om finansieringen af Fællesskabets budget« (KOM(87)101).
—report on the financing of the Community budget (COM(87) 101).
Kommissionen fremlagde desuden i anden halvdel af 1987 en rækkeforslag dels om landbrugspolitikken og strukturfondene, dels ombudgetrammen og den finansielle ramme generelt (nye egne indtægter,ændring af finansforordningen, budgetdisciplin og genopretning afbudgetskævhederne).
In the second half of 1987, the Commission produced a series of specificproposals on agricultural policy and the Structural Funds on the onehand, and the general budgetary and financial framework (new ownresources, amendment of the financial regulation, budgetary disciplineand the correction of budgetary imbalances) on the other.
2)Det Europæiske Råd i Bruxelles vedtog den 11. og 12. februar 1988hovedlinjerne i reformen af Fællesskabets finansielle system.
2)The Brussels European Council on 11 and 12 February 1988adopted the broad lines of the financial reform of the Community.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
34EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
Denne reform rummer følgende tre vigtige politiske elementer:
This reform covers three main political points:
—Fællesskabet fik tildelt supplerende indtægter, så det i perioden1988-1992 kunne fungere korrekt.
—first of all, it was agreed that the Community should be given additional resources to enable it to operate properly during the period1988–92;
—De udgifter, der skal finansieres ved hjælp af disse nye indtægter,skal fordeles på en sådan måde, at:
—in return, undertakings were given at the highest level concerningthe overall distribution of the expenditure to be financed by thesenew resources. The pledges made were that:
— Hovedvægten lægges på samhørighedspolitikken, dvs. på strukturforanstaltningerne.
•priority would be given to the cohesion policies, i.e. to financialoperations to improve structures,
— Landbrugsudgifterne begrænses effektivt (budgetdisciplin).
•budgetary discipline arrangements would be introduced to placean effective brake on agricultural expenditure;
—Som det sidste element i den »politiske« pakke fordeles udgifterne til Fællesskabets finansiering på en sådan måde, at medlemsstaternesbidrag til budgettet i højere grad afspejler deres relative velstand.
—the final point of the political package was that the distribution ofthe burden of financing the Community would be made fairer bylinking Member States’ budget contributions more closely to theirlevel of relative prosperity.
3)De fleste af de beslutninger, som skulle sikre, at de idéer, der varnedfældet i konklusionerne fra Det Europæiske Råd, blev ført ud i livet,blev vedtaget formelt den 24. juni 1988.
3)Most of the decisions giving practical effect to the conclusions of the European Council were formally adopted on 24 June 1988.
2.Hovedlinjerne i reformen af EF’s finansiellesystem
2.The broad lines of the Community’s financialreform
2.1.Egne indtægter
2.1.Own resources
Det Europæiske Råd i Bruxelles var enigt om, at Fællesskabet burderåde over tilstrækkelige, stabile og sikre indtægter fra velegnede kilder,så det i perioden 19881992 kunne fungere efter hensigten.
The Brussels European Council agreed that the Community should begiven suitable resources that would be sufficient, stable and guaranteed andenable it to operate correctly throughout the period from 1988 to 1992.
Dette princip blev bekræftet i Rådets afgørelse 88/376/EØF, Euratom af24. juni 1988(1).
The practical details for achieving this were contained in Council Decision 88/376 of 24 June 1988(1).
REFORMEN AF FÆLLESSKABETS FINANSER — »DELORS I-PAKKEN« (1987-1988)37
THE REFORM OF THE COMMUNITY’S FINANCES: THE DELORS I PACKAGE (1987–88)35
1)Det nye loft over Fællesskabernes egne indtægter
1)The new own resources ceiling
De samlede egne indtægter begrænsedes ikke længere til det provenu,der fremkom som traditionelle egne indtægter og indtægter fra momsen,men blev nu knyttet til Fællesskabets BNI.
The total amount of available own resources is no longer limited to theactual yield of traditional own resources and the VAT resource, but islinked to Community GNP.
De samlede lofter for egne indtægter blev fastsat for hvert år i perioden1988-1992, varierende fra 1,15% af Fællesskabets samlede BNI i 1988til 1,20% i 1992.
The overall ceilings for total own resources were set for each of theyears from 1988 to 1992 at a certain percentage of the Community’stotal GNP, ranging from 1.15% for 1988 to 1.20% for 1992.
For bevillingerne til forpligtelser blev der fastsat et samlet loft, som i1992 udgjorde 1,30% af Fællesskabets samlede BNI.
A further overall ceiling of 1.30% of total Community GNP was set for1992 in terms of appropriations for commitments.
2)Fællesskabernes nye egne indtægter
2)The new own resources The range of own resources was extended and the rules altered.
»traditionelle« egne a)Ordningen for Fællesskabernes såkaldt indtægter blev rationaliseret på følgende måde:
(a)The system of ‘traditional’ own resources was rationalised:
—Der opkrævedes told i henhold til den fælles toldtarif ogtold på deprodukter, der henhører under EKSF-traktaten (efter fradrag af10%, som medlemsstaterne tilbageholder til dækning af opkrævningsomkostningerne).
—customs duties on products covered by the ECSC Treaty (10% ofthe yield being deducted by the Member States to cover their collection costs) were added to the common customs tariff duties;
—De 10%, som skulle dække udgifterne til opkrævning, skulle fremover tilbageholdes ved kilden og således ikke længere have form afen særskilt refusion, som konteredes udgifterne.
—the 10% collection costs would now be deducted at source and nolonger reimbursed separately and charged to the expenditure side.
b)Momsbidraget blev korrigeret under hensyntagen til forskellene i deøkonomiske strukturer (forbrugets forholdsvise del af medlemsstaternes BNI).
(b)The arrangement for the VAT-based own resources was adjusted toallow for the disparity in economic structures (differences in the proportion of Member States’ GNP accounted for by consumption).
Momsindtægterne skulle beregnes som 1,4% af momsberegningsgrundlaget, som blev fastlagt ensartet for alle medlemsstaterne i overensstemmelse med fællesskabsreglerne.
VAT resources are established by applying for all Member States a 1.4%rate to the uniform VAT base, as determined according to the Communityrules.
Endvidere kunne momsberegningsgrundlaget for de enkelte medlemsstater ikke overstige 55% afbruttonationalindkomsten i markedspriser.
In addition, a Member State’s VAT base may not exceed 55% of itsgross national product at market prices (‘capping’ mechanism).
Det drejer sig om en »supplerende« indtægt, som svarer til summen afmedlemsstaternes bruttonationalindkomster i markedspriser, multipliceret med en sats, der fastsættes under budgetproceduren under hensyntagen til summen af alle øvrige egne indtægter.
This ‘balancing item’ was calculated by applying to a base, made up ofthe sum of the Member States’ gross national product at market prices,a rate to be determined during the budgetary procedure in the light ofthe yield of all the other categories of own resources.
3)Korrektionen af budgetuligevægten
3)Correction of budgetary imbalances
Det Europæiske Råd besluttede på sit møde i Bruxelles at justere Fontai-nebleau-ordningen under hensyntagen til virkningerne af den nyeordning for Fællesskabernes egne indtægter (»udjævning« af momsgrundlaget til højst 55% af BNI og indførelse af en fjerde indtægtskildebaseret på BNI).
The Brussels European Council decided to adjust the Fontainebleausystem to allow for the effect of the new system of own resources (VATbase capped at 55% of GNP and introduction of a fourth resourcebased on GNP).
Den korrektionsmekanisme, som blev fastsat for Det Forenede Kongerige ved afgørelse 88/376/EØF, Euratom af 24. juni 1988 om Fællesskabernes egne indtægter, var i realiteten blot en videreførelse af Fontaine-bleau-ordningen. Formålet med afgørelsen fra juni 1988 var at stille Det Forenede Kongerige på nøjagtig samme måde, som hvis afgørelsen af 7.maj 1985 fortsat var blevet anvendt med momssatser på over 1,4%.
In reality, for the United Kingdom the correction mechanism in the ownresources decision 88/376 of 24 June 1988 amounted to the continuation of the Fontainebleau system: the very objective of the June 1988decision was that the position of the United Kingdom should be exactlythe same as it would have been if the decision of 7 May 1985 hadcontinued to be applied with VAT call-in rates above 1.4%.
Teknisk set beregnedes kompensationen på følgende måde(
—The amount was calculated in accordance with the decision of 7 May 1985 on the assumption that the budget was financed in fullby non-capped VAT.
—Beløbet beregnedes i overensstemmelse med afgørelsen af 7. maj1985, idet det blev forudsat, at budgettet finansieredes fuldt ud vedhjælp af en ikke-udjævnet moms.
The United Kingdom received the correction calculated in this way inthe form of a reduction in its VAT payments.
—Herfra blev der trukket et beløb svarende til den reduktion, som Det Forenede Kongerige opnåede som følge af udjævningen af momsberegningsgrundlaget til 55% af BNI og indførelsen af den fjerdeindtægtskilde.
The other 11 countries no longer financed this compensation in proportion to their VAT bases, but in proportion to their GNP. Germany wasstill allowed a one-third reduction of the amount it ought to pay and
)En mere detaljeret beskrivelse findes i kapitel 12.
A more detailed description is provided in Chapter 12.
REFORMEN AF FÆLLESSKABETS FINANSER — »DELORS I-PAKKEN« (1987-1988)39
THE REFORM OF THE COMMUNITY’S FINANCES: THE DELORS I PACKAGE (1987–88)37
De øvrige elleve medlemsstaters andel i finansieringen af denne kompensation beregnedes ikke længere i procent af deres momsberegningsgrundlag, men i procent af deres BNI.
Spain and Portugal were refunded a declining proportion of theirpayments of compensation to the United Kingdom until 1991, i.e.during the transitional period provided for in the 1985 Act of Accession.
Det Europæiske Råd fastlagde principperne for en styrkelse af budgetdisciplinen, som skulle skabe bedre balance mellem de forskellige udgiftskategorier på EF-budgettet og bremse udgiftsstigningen.
The European Council laid down the principles for tighter budgetarydiscipline in order to produce a better balance between the differentcategories of Community budget expenditure and to control theirgrowth.
Disse principper blev iværksat ved følgende to helt forskellige forskrifter:
Two documents, with different legal status, implemented theseprinciples:
—Rådets beslutning 88/377/EØF af 24. juni 1988 om budgetdisci-plin(1)
—Council Decision 88/377 of 24 June 1988 concerning budgetarydiscipline(1);
Denne nye disciplin dækkede alle kategorier af udgifter, og alle institutionerne var forpligtet til at overholde den. I aftalen slås alle tre institutioners ansvar for budgetdisciplinen fast under hensyn til de beføjelser,som de hver især var tillagt ved traktaterne.
The new discipline arrangements covered all categories of expenditureand were binding on all the institutions associated in their operation:the interinstitutional agreement made budgetary discipline the sharedresponsibility of the three institutions party to it, without encroachingon the powers vested in them by the Treaties.
De finansielle overslag for 1988-1992, som udgjorde en integrerende delaf den interinstitutionelle aftale, blev det centrale element i de nyebestemmelser om budgetdisciplin.
The financial perspective 1988–92, an integral part of the interinstitutional agreement, was the key to the new budgetary discipline arrangements.
REFORMEN AF FÆLLESSKABETS FINANSER — »DELORS I-PAKKEN« (1987-1988)41
38EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
De finansielle overslag 19881992 (den interinstitutionelle aftale af 29. juni 1988om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren)
Financial perspective 1988–92 (interinstitutional agreement of 29 June 1993 onbudgetary discipline and improvement of the budgetary procedure)
Nødvendige betalingsbevillingerheraf:obligatoriske udgifterikke-obligatoriske udgifter
331 10 16 990 of which: compulsoryof which: noncompulsory
Betalingsbevillinger (i% af BNI)Margen til uforudsete udgifter
Payment appropriations as % of GNPMargin for unforeseen expenditure
Nødvendige egne indtægter (i% af BNI)
Own resources required as % of GNP
1,20 blev brugt som referencegrundlag for beregningen af landbrugsretningslinjen for de efterfølgende år. På denne måde vil landbrugsudgifternefalde relativt i forhold til den økonomiske udvikling.
Subject to the technical adjustment and revision procedures provided forin the interinstitutional agreement, Parliament, the Council and the Commission accepted that the financial objectives set in this perspectiveshould be regarded as binding expenditure ceilings for the Community.
Der indførtes en række ordninger med henblik på en systematisknedskrivning af de nuværende og fremtidige landbrugslagre med henblikpå at normalisere situationen i tiden frem til 1992.
This reduced the risk of clashes between legislative power and budgetary power, by requiring overall consistency between the budgetary
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
2)Containment of agricultural expenditure
I regnskabsårene 19881992 finansieredes nedskrivningen på følgendemåde:
It forms the ceiling for heading 1 in the 1988–92financial perspective contained in the interinstitutional agreement.
—Den systematiske nedskrivning af de nyligt oprettede lagre finansieredes fra den dag, hvor de oprettedes, inden for den beløbsramme,der er fastsat i retningslinjerne.
The annual rate of growth in expenditure must not exceed 74% of theannual rate of growth of Community GNP. The 1988 expenditurefigure, ECU 27 500 million, was taken as the base from which to calculate the agricultural guideline in later years.