natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter den meget kraftige stigning i tildelingerne, som konstateredes i detforegående årti, tilsigtede Kommissionens forslag at fastholde finansierin-
After the very sharp rise in allocations over the previous decade, the Commission’s approach was to maintain the financial effort for cohe-
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER gen af samhørigheden på samme niveau som i 1999 (0,46% af BNI), samtidig med at strukturafsnittet i forbindelse med førtiltrædelsesstøtten ogstrukturudgifterne i forbindelse med Unionens første udvidelse inkluderedes i tildelingen.
76 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE sion at the relative level reached in 1999 (0.46% of GNP), but toinclude in this overall amount the structural component of pre-accessionaid and the cost of structural measures arising from the first round ofenlargement of the Union.
Der blev fremsat tre forslag baseret på erfaringerne:
In the light of experience a three-foldapproach was proposed.
—En områdebestemt koncentration af interventionerne i form af enbegrænsning af strukturfondsmålene fra 7 til 3: mål 1 for de mindstvelstående regioner (BNP pr. indbygger under 75% af fællesskabsgennemsnittet); ændret mål 2 til dækning af områder under omstilling (inden for industri, tjenester og fiskeri), landbrugsområder itilbagegang og kriseramte byområder; et nyt mål 3 med henblik påat støtte en tilpasning og modernisering af uddannelses-/erhvervsud- dannelsessystemerne og beskæftigelsespolitikken.
—Focusing of operations on specific matters, with the objectivesassigned to the Structural Funds being reduced from seven to three:objective 1 for the least well-off regions (per capita GDP less than75% of the Community average); a revised objective 2 to coverareas undergoing change (in industry, services or fisheries), ruralareas in decline and urban areas in difficulty; a new objective 3 tosupport the adaptation and modernisation of education, trainingand employment systems.
Desuden blev detforeslået at nedsætte antallet af fællesskabsinitiativer fra 14 til 3.
It was also proposed that the number of Community initiatives be reduced from fourteen to three.
—En geografisk koncentration ved hjælp af streng overholdelse aftærsklen for støtteberettigelse til mål 1 og nedsættelse af den støtteberettigede population under det nye mål 2.
—Geographical concentration, achieved by strict application of thethreshold of eligibility for objective 1 and a reduction in the population numbers eligible for the new objective 2.
Der blev foreslået endegressiv ordning for de regioner, der ikke længere ville komme ibetragtning.
A phasing-out schemewas proposed for regions which would no longer be eligible.
—Forenkling af forvaltningsreglerne.
—Simplification of the management rules.
3)De øvrige udgiftsområder
3)The other areas of expenditure
Ifølge Kommissionens forslag skulle stigningen i de lofter, der var blevetaftalt for den foregående periode, synligt nedbringes.
The Commission’s proposals tended to flatten distinctly the slope of theincreases in ceilings which had been agreed over the previous period.
Kommissionen foreslog for de interne politikker at prioritere deprogrammer, der bedst kunne bidrage til vækst og beskæftigelse påfællesskabsplan: forskningsrammeprogrammet, transeuropæiske net,uddannelse, herunder erhvervsuddannelse, miljø og tiltag til fordel for SMV'er.
For internal policies the Commission proposed that priority be given toprogrammes which, at Community level, contributed most to growthand employment: research framework programme, trans-Europeannetworks, education and training, environment, promotion of smallbusinesses.
Loftet for denne udgiftskategori skulle udvikle sig i overensstemmelse med Unionens BNI.
The ceiling for this category of expenditure was to rise inline with the EU’s GNP.
Derimod blev der efter den store stigning i den foregående periode foreslået en svagere stigning for udgiftsloftet for foranstaltninger udadtil.Foruden kandidatlandene skulle de områder, der ligger tættest på Unionen, prioriteres.
On the other hand, the expenditure ceiling for external action wouldrise more slowly, following the sharp increase over the previous period.Apart from the candidate countries, the regions closest to the European Union would be given priority.
STABILISERING AF BUDGETTET MED HENBLIK PÅ DEN EUROPÆISKE UNIONSUDVIDELSE — »AGENDA 2000-PAKKEN« (2000-2006)
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU77
4)Virkningerne af udvidelsen a)Kommissionen foreslog, at der ydedes en førtiltrædelsesstøtte til de10 kandidatlande i Central- og Østeuropa(1) ved hjælp af følgende tre instrumenter:
10 candidate countries of central and eastern Europe(1) with threecomponents.
—Phare-programmet skulle udvides for disse lande og koncentreresom støtte til udvikling af administrationskapacitet og om investeringer med henblik på overtagelsen af den gældende fællesskabsret.
—For these countries the Phare programme would be boosted and wouldfocus on support for the development of administrative capacity andthe investment required to take over the acquis communautaire.
—Et andet instrument (Sapard) skulle tage sigte på modernisering afden agroalimentære sektor og udviklingen i landdistrikterne.
—A second instrument (Sapard) would serve to modernise theagri-food chain and rural development projects.
Der blev til disse tre instrumenter foreslået en konstant årlig tildeling forperioden 20002006.
A constant annual allocation over the period 2000–06 was proposed forthese three instruments.
Dette beløb skulle holdes uændret ved de førstetiltrædelser og derfor koncentreres om færre modtagere.
This amount would remain unchanged after thefirst accessions so that the remaining countries would then receive largershares.
b)Med hensyn til den egentlige udvidelse arbejdedes der med tiltrædelse af følgende seks lande tidligst i 2002: Cypern, Estland, Polen,Slovenien, Den Tjekkiske Republik og Ungarn.
(b)On the question of enlargement proper, the technical assumptionmade was that six countries would join no earlier than 2002: Poland,Hungary, Czech Republic, Slovenia, Estonia and Cyprus.
Kommissionen foreslogfra dette tidspunkt at stille et samlet beløb til rådighed inden for denfinansielle ramme til dækning af udgifterne til denne første udvidelse.
The Commission proposed that an overall amount be left available within the financial framework from that year on to cover the cost of this first round ofenlargement.
—For landbruget blev udgifterne hertil anslået til et forholdsvis beskedent niveau.
—The assumptions concerning expenditure on agriculture were relatively limited.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER forhold til de øvrige produktionssektorer ville være en kilde til uheldige økonomiske fordrejninger.
78 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE direct compensatory aid should be granted to farmers in these countries, as accession should not, in principle, result in a lowering ofinternal agricultural prices for them.
Foruden markedsstøtteforanstaltningerne skulle de fleste udgifter vedrøre støtte til udviklingen af landdistrikterne til afløsning, med et forhøjet beløb, af den tidligereførtiltrædelsesstøtte inden for dette område.
On the other hand, too sharpan increase in agricultural income in relation to other sectors ofproduction would have a harmful distorting effect on the economy.In addition to market support measures, the bulk of spending wouldbe on aid for rural development, which would take over from, andincrease, the pre-accession aid granted for this.
—Den største del af de beløb, som det blev foreslået at opføre underreserven med henblik på udvidelsen, vedrørte strukturforanstaltningerne.
—The largest amounts to be set aside for enlargement were on structural operations.
Målet var i denne forbindelse at finde en balance mellem disselandes ofte betydelige potentielle behov og deres muligheder for atabsorbere og medfinansiere støtten, så den bliver anvendt til økonomisk rentable programmer.
The aim was to strike a balance between the enormous potential requirements of these countries and their ability toabsorb and co-finance such aid, which would have to go to economically viable programmes.
—De øvrige ekstraudgifter vedrører de nye medlemsstaters deltagelse ide interne EU-politikker og udgifterne til institutionernes administration.
—The other additional expenditure concerns the participation of thenew Member States in internal Community policies and the administrative costs of the institutions.
Kommissionen forpligtede sig ved vedtagelsen af Delors II-pakken til atfremlægge en rapport om ordningen for egne indtægter før udgangen af1999-perioden.
When the Delors II package was adopted, the Commission undertook topresent a report on the own resources system before the period ended in1999.
På grund af de vigtige spørgsmål vedrørende finansieringen af budgettet med henblik på drøftelserne om Agenda 2000 og detspørgsmål om fordelingen af de finansielle byrder, som Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige havde rejst, fremlagde Kommissionen enrapport om dette spørgsmål før tiden (oktober 1998). Rapportenomfatter ikke specifikke forslag til reform af den nuværende ordning,men indeholder en analyse af, hvorledes den fungerer, og en undersøgelse af, hvilke ændringer der kan foretages.
Given the importance of the budget financing aspects for discussionof Agenda 2000 and the question of the distribution of the burden of financing raised by Germany, the Netherlands, Austria and Sweden, the Commission presented this report earlier than planned (October 1998).The report did not make specific proposals for reforming the existing system but analysed its operation and reviewed possible amendments.
Kommissionen mener, at det ved hjælp af den gældende ordning har væretmuligt at tilvejebringe de nødvendige midler, og at ordningen er blevetmere retfærdig, idet udgiftsfordelingen hele tiden har fulgt indbetalingsmulighederne målt efter medlemsstaternes BNI. To reformer undersøges:
The Commission found that the existing system had provided the necessary resources and had become fairer, in that the costs borne by individual Member States were distributed more or less in line with their ability tocontribute as measured by GNP.
—indførelse af en ny form for egne indtægter, som kommer tættere påfaktiske skatteindtægter
—introduction of new own resources, closer in their nature to genuinetax resources;
STABILISERING AF BUDGETTET MED HENBLIK PÅ DEN EUROPÆISKE UNIONSUDVIDELSE — »AGENDA 2000-PAKKEN« (2000-2006)
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU79
—en forenkling af ordningen, således at momsindtægterne og de traditionelle egne indtægter erstattes af udelukkende BNI-indtægter.
—simplification of the system, which would involve replacing the VATresource, and even traditional own resources, by the GNP resourcealone.
Det anføres i rapporten, at forholdene har ændret sig siden dennekorrektions indførelse.
The report noted that the context had changed since this mechanism wasset up.
Den relative velstand i Det Forenede Kongerigeer forbedret.
The United Kingdom’s relative prosperity had improved.
Uligevægten for denne medlemsstat over for EU’s budget erikke et enkeltstående tilfælde.
And the United Kingdom was not the only country to suffer from an imbalance inrelation to the EU budget.
Denne uligevægt skyldes hovedsageligtlandbrugsudgifterne. Den oprindelige begrundelse for ordningen bliverstadig mindre relevant, fordi den anvendes på samme måde på andreudgiftskategorier, hvis andel af EU-budgettet er steget stærkt, isærsamhørighedsudgifterne.
Originally this imbalance had stemmed mainlyfrom agricultural expenditure: since it applied indistinctly to other categories of expenditure which had come to account for a significantly largerproportion of the Community budget, in particular cohesion expenditure,this mechanism had departed from its original purpose.
Ligeledes vil førtiltrædelsesudgifterne, somikke indgår i korrektionsberegningen, da de udbetales til tredjelande,ved EU’s udvidelse i forstørret omfang blive til interne udgifter for EU,som udløser godtgørelse til Det Forenede Kongerige.
Similarly, uponenlargement, pre-accession expenditure which benefits non-membercountries and does not therefore enter into the calculation of the correction, would be replaced (and the amounts increased) by internal EU expenditure, which would count towards the United Kingdom’s rebate.
3)Spørgsmålet om nettobidragene til fællesskabsbudgettet
3)The issue of net contributions to the Community budget
—En første mulighed ville være med tiden at anvende en forenklet ogmere gennemsigtig ordning for egne indtægter, hvor de regressiveelementer er elimineret.
—One option would be to move towards a more straightforward andtransparent own resources system which would be stripped of allregressive aspects.
Dette ville f.eks. betyde gradvis afskaffelseaf den britiske korrektionsmekanisme, der er en yderligere udgift forde øvrige medlemsstater, og hel eller delvis udskiftning af andreindtægter med BNI-indtægten.
This would mean, for instance, the phasing out ofthe UK correction mechanism, which imposes an additional burdenon all the other Member States, and substituting the GNP resourcein full or part for the other resources.
—En anden mulighed var at indføre korrektioner på udgiftssiden.
—A second approach would be to make the corrections on the expenditure side.
Detundersøges således i rapporten, om der er mulighed for at indføre, atkun en del af udgifterne til direkte producentstøtte i forbindelse medden fælles landbrugspolitik godtgøres.
The report considered, for instance, the possibility ofonly partial reimbursement of CAP direct aid to producers.
Den anden del skulle så i overensstemmelse med bestemmelsen, der under alle omstændigheder varfælles for samtlige medlemsstater, dækkes over de nationale budgetter.
Theremainder, under regulations which would still be common to all Member States, would be paid from national budgets.
DEN EUROPÆISKE UNIONS OFFENTLIGE FINANSER
80 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
1.3.Fornyelsen af den interinstitutionelle aftale
1.3.Renewal of the interinstitutional agreement
På grundlag af den rige erfaring med anvendelsen af den tidligereordning, der blev vedtaget i 1993, har Kommissionen foreslået en fornyelse af dette instrument, der har en dobbelt funktion, nemlig at markereinstitutionernes aftale om den fastsatte finansielle ramme og de nærmerebestemmelser for gennemførelsen heraf over den dækkede periode samtat videreføre forbedringen af den årlige budgetprocedure.
On the basis of the satisfactory application of the earlier agreementconcluded in 1993, the Commission proposed that the instrument berenewed in its dual function of recording the agreement of the institutions on the financial framework and the arrangements for implementing it over the period covered and continuing with the improvements of the annual budgetary procedure.
Efter Kommissionens opfattelse bør det væsentlige ved den gældendeordning opretholdes.
The Commission took the view that the essential parts of the existingagreement should be retained.
Der foreslås dog følgende to typer ændringerblandt de øvrige ændringer af mere teknisk art:
There were, however, proposals for othermore technical adjustments of two types.
—Den påtænkte finansielle ramme for 20002006 skulle give mindreråderum end den foregående. Specielt skulle den føre til, at Parlamentet sandsynligvis generelt får mindre aktionsmargen i forbindelsemed IOU over perioden, end det kunne vente udelukkende pågrundlag af traktatens bestemmelser.
—The financial framework envisaged for 2000–06 offered less latitudethan its predecessor.
Kommissionen foreslog derforindførelse af en fleksibilitetsmekanisme, der efter mere enkle procedurer end ved revisionen af de finansielle overslag, men for mindrebeløb, skulle gøre det muligt mellem bestemte udgiftsområder ellerinden for et anvendelsesområde at overføre bevillinger, der ikke erblevet udnyttet i det foregående regnskabsår, og herved overskridelofterne.
The Commissiontherefore proposed inserting flexibility mechanisms which, usingprocedures that were less cumbersome than revision of the financialperspective but involved only limited amounts, would allow transfers between certain headings or allow amounts not used in one yearto be spent the following year in excess of the ceilings.
—Kommissionen foreslog ligeledes at konsolidere og ajourføre samtlige ordninger, der i øvrigt er aftalt mellem institutionerne pågrundlag af specifikke aftaler og fælles erklæringer, i en ny aftale forat forbedre afviklingen af budgetproceduren.
—The Commission also proposed consolidating and updating in thenew agreement all the other arrangements for improving the budgetary procedure which the institutions had concluded in specificagreements or joint declarations.
Samrådsprocedurernemellem Parlamentet og Rådet, der blev indført i 1993, skulle udvidestil samtlige udgifter og skulle videreføres under alle budgetforhandlingerne og dermed bekræfte den praksis, der de facto efterhånden erblevet indført.
The conciliation procedurebetween Parliament and the Council introduced in 1993 would beextended to all expenditure and would go on throughout the budgetdiscussions, thereby confirming the practice which had been established de facto.
Desuden skulle udgifterne til udvikling af landdistrikterne, efter Kommissionens forslag, efter deres integrering i denreformerede fælles landbrugspolitik behandles som IOU.
In addition rural development expenditure integrated in the reformed CAP would, under the Commission’sproposal, be treated as noncompulsory expenditure.
STABILISERING AF BUDGETTET MED HENBLIK PÅ DEN EUROPÆISKE UNIONSUDVIDELSE — »AGENDA 2000-PAKKEN« (2000-2006)
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU81
2.1.Stabilisering af fællesskabsudgifterne(
2.1.Stabilisation of Community expenditure(
Medlemsstaterne har under hele forhandlingen som overordnet ønskehaft at stabilisere udgifterne, også ud over hvad en overholdelse af loftetfor egne indtægter på 1,27% af BNI og udgifterne til de første tiltrædelser krævede.
Stabilisation of expenditure was the main concern of the Member Statesduring the negotiations, even beyond what was required to keep theown resources ceiling at 1.27% of GNP and to accommodate the firstnew Member States.
Alle medlemsstaterne betragtede en konsolidering afudgifterne som et nødvendigt bidrag til de budgetstramninger, som deselv gennemførte på nationalt plan.
Consolidation of expenditure was seen by all Member States as an essential contribution to the tight budgeting theyhad started to impose at national level.
Stabiliseringen var ligeledes etmiddel til for nettobidragyderne at undgå en ny absolut forværring afderes underskudsstilling, og det blev den i endnu højere grad af, at drøftelserne viste, at det var vanskeligt at opnå en aftale om en væsentligreform af ordningen med egne indtægter.
Stabilisation was also the meansfor net contributors to ensure that their deficit did not increase inabsolute terms, especially as discussions revealed the difficulties insecuring agreement on a substantial reform of the own resources system.
1)De samlede udgifter
1)Total expenditure
I den endeligt vedtagede finansielle ramme nedsættes det samlede loftfor udgifterne til betalinger for EU med 15 medlemsstater som procentaf det forventede BNI betydeligt fra 2003 og indtil 0,97% i 2006 iforhold til 1,10% i 1999-budgettet.
In the financial framework finally adopted, the overall ceiling onpayments for the 15-member EU drops appreciably, as a percentage offoreseeable GNP, from 2003 onwards to 0.97% in 2006 as against1.10% in the 1999 budget.
Under hensyn til de disponiblebeløb til første udvidelse, der forventes i 2002, er der stadig en ikkeudnyttet margen under loftet for egne indtægter på mellem 0,09% og0,14% af BNI i EU med 15 medlemsstater.
Including the amounts left available for aninitial round of enlargement which was supposed to take place in 2002,there is still an unused margin beneath the own resources ceiling rangingfrom 0.09to 0.14% of the GNP of the fifteen.
Ved denne udvikling af udgiftslofterne for betalinger tages der ikkehensyn til behovet for at dække afviklingen af forpligtelser, der erindgået i løbet af den foregående periode.
These payment ceilings take account of the need to cover the clearanceof commitments entered into over the previous period.
Dette betyder, at udviklingenaf lofterne til nye forpligtelser bliver sat under endnu større pres.
This means thatthe constraints on the ceilings for new commitments are even tighter.These ceilings are, each year, lower than the amount in the 1999 budget,and of course lower than the ceilings set for that year in the previousfinancial perspective.
1)Tabellen over de finansielle overslag for EU-15 og den finansielle ramme for EU-21 findesi den interinstitutionelle aftale, der blev indgået i 1999, og som her kan ses i bilag II.
The financial perspective table for EU-15 and the financial framework for EU-21 appearin the interinstitutional agreement concluded in 1999, which is contained in Annex 2 tothis publication.
Den fælles landbrugspolitik (ekskl. udvikling af landdistrikter)
CAP (not including rural development)
Udvikling af landdistrikterog ledsageforanstaltninger
Rural development and accompanying measures
Reserver Monetær reserve Reserve til nødhjælp Reserve til lånegarantier 7. Førtiltrædelsesstøtte Landbrug
Reserves Monetary reserve Emergency aid reserve Guarantee reserve7.Pre-accession aid Agriculture
Phare (kandidatlande)Bevillinger til forpligtelser i alt Bevillinger til betalinger i alt
Total appropriations for payments
Bevillinger til betalinger (i% af BNI)
Appropriations for payments as % of GNP
Landbrug Andre udgifter
Agriculture Other expenditure
Loft for bevillingertil betalinger (i % af BNI)
Ceiling, payments as % of GNP
Margen til uforudsete udgifter Loft for egne indtægter
Margin for unforeseen expenditure
De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternesvedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 20002006.
The expenditure on pensions included under the ceiling for this heading is calculated net ofstaff contributions to the pension scheme, up to a maximum of EUR 1 100 million at 1999prices for the period 2000–06.
STABILISERING AF BUDGETTET MED HENBLIK PÅ DEN EUROPÆISKE UNIONSUDVIDELSE — »AGENDA 2000-PAKKEN« (2000-2006)
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU83
Finansiel ramme for EU-21
Financial framework (EU-21)
Udvidelse Landbrug Strukturforanstaltninger Interne politikker Administration
Enlargement Agriculture Structural operations Internal policies Administration Total approps for commitments
98 360 101 590 100 800 101 600 103 840 414 067 108 890 11 440 142 20 heraf udvidelse
98 360101 590100 800101 600103 8404 1406 7108 89011 44014 220 of which: enlargement
Loft for bevillingertil betalinger (i % af BNI)
Appropriations for payments as % of GNP
De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningeninden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 20002006.
The expenditure on pensions included under the ceiling for this heading is calculated net ofstaff contributions to the pension scheme, up to a maximum of EUR 1 100 million at 1999prices for the period 2000–06.
Definitionen af dette udgiftsområde er blevet ændret. Det er blevet aftalt,at loftet for disse udgifter ikke længere skal være landbrugsretningslinjen,men svare til de faktisk forudsete udgifter, som fastsat i den indførte reform.
84 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE correspond to the expenditure actually resulting from the reformed CAP.The guideline, a higher figure, continues to be calculated but it nolonger appears as such in the financial perspective.