natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU har derfor ikke altid lige vilkår i samhandelen, og det er et spørgsmål, som vilblive sat på Doha-udviklingsdagsordenen i forbindelsemed landbrugsdrøftelserne.
The EU is thus notoperating on a level playing field, an issue to beaddressed in the WTO Doha Development Agendaagricultural talks.
De lovgivningsmæssige rammer
The regulatory environment
Da EU ikke har nogen ordning for fjerkrækød, er EU-støtten koncentreret om at tilskynde producenterne tilat forbedre deres produkter og markedsføringen afdem.
In the absence of an EU poultrymeat ‘regime’EU support is concentrated on encouraging producers toimprove their products and their marketing of them.The main regulations are Council Regulation (EEC)No 1906/90 and Commission Regulation (EEC) No1538/91(25) which set out minimum harmonised standards to facilitate trade and to ensure EU consumersare provided with high quality fresh and frozen poultrymeat produced to a common standard. The mainfeatures of the marketing standards are:
De vigtigste forordninger er Rådets forordning(EØF) nr. 1906/90 og Kommissionens forordning(EØF) nr. 1538/91(25), der fastsætter harmoniseredeminimumsnormer for at lette samhandelen og sikre, at EU-forbrugerne får fersk og frosset fjerkrækød af høj
In some LFAssheep and goat farming is the main source of economic activity and this has played a major role in shaping the landscapeand the local environment. Sheep and goats are reared primarily for their meat or milk though their wool and pelts arevaluable by-products.
Fåre- og gedeopdræt er overvejende en græsningsbaseretaktivitet. Mange fåre- og gedearter er tilpasset til at leveunder barske vilkår og ofte til at æde de grovere former forgræs.
Sheepmeat and goatmeat is appreciated by consumersfor its natural origins, its flavour and for the range ofconvenient cuts of meat that are available, making it ahighly versatile product.
Denne opdrætstype forekommer således ofte i de»ugunstigt stillede områder« i EU.
It also retains its quality ineither chilled or frozen form.
I nogle ugunstigt stilledeområder er fåre- og gedeopdræt den eneste kilde til økonomisk aktivitet, og det har spillet en stor rolle i formningen aflandskabet og det lokale miljø.
Sheep are predominantlygrass fed and reared outdoors though the specific production systems do vary depending on terrain, vegetation and farm type.
Får og geder opdrætteshovedsageligt for deres kød eller mælk, selv om deres uld ogskind er værdifulde biprodukter.
Depending on the climate andregion within the EU, sheep may be kept indoors andgiven prepared feed (e.g. cereals), notably ewes atlambing time, or fed arable stubbles or by-products.
Ikke desto mindre er dissekødtyper værdsat for deres naturlige smag, de spilleren stor rolle ved bestemte højtider i EU-landene, ogder er et klart potentiale for at øge forbruget af fåre/gedekød.
In general, thenorthern EU countries produce heavy lambs, while thesouthern Member States produce lightweight lambs.This variation has an impact on production, marketprices and producer incomes.
Produktionen af fåre/gedekød i EU blev hårdt ramt afmund- og klovesygeepidemien i 2001 (over 5 millionerfår blev slagtet og destrueret i forbindelse med denneepidemi), og produktionen faldt med ca. 9,6 % i 2001.På mellemlang og lang sigt forventes der en lille nedadgående tendens både for produktion og forbrug pr.indbygger efter en forventet gradvis genopretning.
Production of sheepmeat/goatmeat in the EU wasstrongly affected by the foot-and-mouth disease(FMD) epidemic in 2001 (more than 5 million sheepwere slaughtered and destroyed in its wake) and outputfell by around 9.6% in 2001.
Generelt produceres der tunge lam i EU-landene nordpå, mens desydlige medlemsstater producerer lette lam. Denneforskel indvirker på produktion, markedspriser og producentindkomster.
In the medium- andlong-term, after an expected gradual recovery, a slightdownward trend both for production and per capitaconsumption is expected.
I forhold til andre kødsektorer er fåre-/gedekødsekto-ren relativt lille.
Compared to other meats, sheepmeat/goatmeat is arelatively small sector.
Den årlige produktion i EU-15 var pålidt over 1 mio. tons i 2002 sammenlignet med 6,7mio. tons for oksekød.
Annual EU-15 productionamounted to just over 1 million tonnes in 2002, compared to 6.7 million tonnes for beef.
Ikke desto mindre er der næsten90 millioner får (og 11,5 millioner geder) i EU-15, ogved udvidelsen i 2004 skal der lægges over 2 millionerfår til det samlede antal.
Nevertheless thereare nearly 90 million sheep (and 11.5 million goats) inthe EU-15, with enlargement in 2004 adding morethan 2 million more sheep to the total.
EU er verdens næststørsteproducent af fåre- og gedekød (efter Kina).
The EU is thesecond largest producer of sheepmeat and goatmeat inthe world (after China).
Gedeproduktionen falder ind under de samme trehovedkategorier som fåreproduktionen (produktionmed primært sigte på kød, produktion med henblik påmælk og dyrehold med henblik på uld og skind).
Goat production systems fall into the same three principal categories as sheep production (production primarily for meat; production for milk; and, keeping animals for their fibres).
I landene i Sydeuropa er gedeproduktion dog ikke såudbredt.
However, in the countries ofnorthern Europe, goat production is not common.
I Sydeuropa er gedeproduktionen næstenudelukkende forbundet med mælkeproduktion, og kiddene er fravænnet og klar til at indgå i produktionen imange forskellige vægtklasser i lighed med lam frafåreflokke til mælkeproduktion.
Insouthern Europe, goat production is almost universally associated with milk production and kids areweaned and finished at a wide range of weights in similar patterns to lambs from dairy sheep flocks.
Den nye fælles landbrugspolitik og fårekød- og gedekødsektoren
The new CAP and the sheepmeat and goatmeat sector
Fåre- og gedeproducenternes gennemsnitsindkomster i EU er generelt blandt de laveste for alle sektorer underét.
The CAP support system for the sector was altered in2001, and will change again as a result of the June2003 agreement to reform the CAP.
Den fælles landbrugspolitiks støtteordning for sektorenblev ændret i 2001 og vil atter ændre sig som følge afaftalen af juni 2003 om reformen af den fælles landbrugspolitik.
Insouthern Europe sheep, and especially goats, are widely used for milk production, which can account for asignificant part of the income of the farmer, whereasin the north lambs are reared in systems purely devoted to meat production.
Omkring 80 % af alle de moderfår, som der udbetalespræmier for, holdes i EU’s ugunstigt stillede områder.For EU-15 som helhed tegner moderfårene sig for ca.30 % af det samlede antal får, og geder udgør ca. 10 %
Around 80% of all ewes benefiting from premiumsare to be found in the LFAs of the Community. At the EU-15 level dairy ewes account for around 30% oftotal sheep numbers and goats make up some 10% of
af det samlede antal får og geder (
total sheep and goat numbers(
Betydningen af fåre- og gedeproduktionen for EU’sregioner fremgår af det antal landmænd, der beskæftiger sig med denne aktivitet, navnlig i bestemte medlemsstater.
The importance of sheep and goat production to the EU’s regions can be seen in the numbers of farmersengaged in this activity, particularly in certain Member States.
Fire medlemsstater (Frankrig, Grækenland,Spanien og Det Forenede Kongerige) tegner sig fornæsten 80 % af produktionen i EU-15.
Four Member States (France, Greece, Spainand the United Kingdom) account for nearly 80% of EU-15 production.
954202_Fact-sheet_DA 06-09-2004 14:20 Pagina 19 te støttebetaling i form af en præmie, som en gang omåret udbetales direkte til landmændene efter antallet afavlsfår, som de holder.
954204_Fact-sheet_EN 06-09-2004 09:59 Pagina 19 plementary premium payable in LFAs only.
Halvtreds procent af fåre- og gedepræmierne under 2001-ordningen kan fortsat ydes som koblede betalinger.
An individual farmer may claim premiums on a limited number of breeding animals — the individual premiumright.
Den enkeltelandmand kan ansøge om præmier for et begrænsetantal avlsdyr — retten til individuel præmie.
Farmers who fail to complywith this requirement will face reductions in directpayments.
Landbrugere, som ikke opfylderdette krav, vil få nedsat deres direkte betalinger.Dyrevelfærdsnormerne skal også opretholdes på ethøjt niveau.
Animal welfare standards must also bemaintained at a high level.
Enkeltbetalingsordningen træder i kraftden 1. januar 2005.
The single payment schemecomes into operation on 1 January 2005.
Medlemsstaterne kan udsætte gennemførelsen indtil 2007.
Member States may delay implementation up to 2007.
Men senest i 2007 skal allemedlemsstaterne indføre enkeltbetalingsordningen.Landmænd, der aktivt dyrker jorden, får ret til den nyebetaling.
But, by2007 at the latest, all Member States should introducethe single payment scheme. Entitlement to the newpayment goes to farmers who are actively farming theland.
Generelt vil det sige landbrugere, som eraktive på det tidspunkt, hvor den nye ordning træder ikraft, og som kan dokumentere rettigheder i referenceperioden.
In general, this means farmers who are active atthe moment the new scheme enters into force and whocan prove historical claims during the reference period.
Landmændene vil få tildelt betalingsrettigheder på grundlag af historiske referencebeløb (støttebeløb modtaget i perioden 2000-2002).
Farmers will be allotted payment entitlementsbased on historic reference amounts (amounts of aidreceived in the period 2000–02).
Medlemsstaterne kan også foretage en tillægsbetalingsvarende til et supplement til præmien på 1 EUR, somde kan tildele på seks forskellige måder: som et tillægtil den normale præmie, som en hektarbetaling, for atfremme bestemte produktionstyper, for eksempel pågrundlag af kvalitetskriterier, for opkøb af præmierettigheder, for omstrukturering eller udvikling af producentorganisationer eller for forbedring af forarbejdning og markedsføring.
Member States may also make an ‘additional pay-ment’equivalent to a EUR 1 supplement to the premium, that they can allocate in six possible ways: as atop-up to the normal premium; as a per hectare payment; for promoting specific production types, forexample on the basis of quality criteria; for buying uppremium rights; for restructuring or developing producer organisations; or, for improving processing andmarketing.
Præmien er ikke længere knyttet til markedspriserne (regionalt eller på andet grundlag).
The premium is no longer linked to marketprices (regional or otherwise).
Landmændene har således en vis sikkerhed medhensyn til den finansielle støtte, de vil få fra EU (somkan suppleres af medlemsstaterne inden for vissegrænser) på mellemlang sigt. Det hjælper dem i driftsplanlægningen.
Thus farmers havesome certainty about the financial support they willreceive from the EU (which can be supplemented by Member States within limits) over the medium term.This helps them with forward planning in the management of their businesses.
Den forenklede præmie er mindre administrationskrævende for medlemsstaterne.
The simplified premium is administratively less complex for Member States.
Da den faste præmieer stabil og forudsigelig, medfører den også en visgrad af budgetmæssig sikkerhed, da de tidligereudsving i præmiebeløbet er forsvundet.
Being stable and predictable,the fixed premium also results in a greater degree ofbudgetary certainty, as the fluctuations in the level ofthe premium seen in the past have disappeared.
Yderligere reform fra 2003
Further reform from 2003
Da fåre- og gedeproduktionen hovedsageligt foregår ide ugunstigt stillede områder, er EU’s foranstaltningerfor udvikling af landdistrikterne også vigtige for disselandmænd.
The EU’s aim is that consumers will be able totrace the origin of the sheepmeat/goatmeat in orderthat they can choose their food on the basis of productquality, food safety and regional characteristics.
Tilsammenmedvirker de til, at fåre- og gedeproduktionen kanfortsætte i mange regioner i EU.
The new single payment scheme willno longer be linked to what a farmer produces (in otherwords it will be ‘decoupled’).
Udviklingen i EU’s politik på andre områder
Full decoupling is the general principle from 2005onwards.
Den nye enkeltbetalingsordning vilikke længere være knyttet til landmændenes produktion (den vil med andre ord være »afkoblet«).
The main aim is toallow diseases to be contained more easily, as lack ofknowledge of sheep and goat movements has beenshown to be a major weakness in existing disease controls.
Identifikation af og sporbarhed for får og geder ogkødet herfra er for øjeblikket det vigtigste indsatsområde i EU.
The emphasis on environmental sustainability alreadyincluded in the sheep regime will continue.
EU’s sigte er, at forbrugerne skal kunnespore oprindelsen af fåre-/gedekød, så de kan vælgederes fødevarer på grundlag af produktkvalitet, fødevaresikkerhed og regionale karakteristika.
In order toensure continued land management activities throughout the EU, beneficiaries of direct payments will beobliged to keep their land in good agricultural and
Landbrug og miljø landbrug kan også have skadelige virkninger for naturressourcerne. Uhensigtsmæssige former for landbrug og arealanvendelse kan føre til forurening af jord, vand og luft, fragmentering af levesteder og tab af vilde dyr og planter.
Agriculture and the environment practices can also have an adverse impact on natural resources.Pollution of soil, water and air, fragmentation of habitats andloss of wildlife can be the result of inappropriate agriculturalpractices and land use.
EU’spolitik, og navnlig den fælles landbrugspolitik, sigter derfori stigende grad på at afværge faren for miljøødelæggelserved at anspore landbrugerne til at spille en positiv rolle forvedligeholdelsen af landskaber og miljø gennem målrettedeforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne og til sikringaf et rentabelt landbrug i EU’s forskellige egne.
EU policies, and notably the commonagricultural policy (CAP), are therefore increasingly aimed atheading off the risks of environmental degradation, whileencouraging farmers to continue to play a positive role in themaintenance of the countryside and the environment by targetedrural development measures and by contributing to securingfarming profitability in the different EU regions.
Halvdelen af Den Europæiske Unions (EU) areal er landbrugsland.
Half of the European Union’s (EU’s) land is farmed.
Dette alene understreger, hvor vigtigt landbruget er for EU’s naturlige miljø.
This factalone highlights the importance of farming for the EU’s naturalenvironment.
Der er dybtgående vekselvirkninger mellem landbrug og natur.
Farming and nature exercise a profound influenceover each other.
Landbruget har i århundredernes løbværet med til at skabe og opretholde en lang række værdifulde delvis naturlige naturtyper.
Farming has contributed over the centuriesto creating and maintaining a variety of valuable semi-naturalhabitats.
I dag er disse med til atforme hovedparten af EU’s landskaber, og de er hjemsted foren stor del af EU’s vigtigste vilde dyr og planter.
Today these shape the majority of the EU’s landscapesand are home to many of the EU’s richest wildlife.
Landbrugeter også grundlaget for et mangesidet landsamfund, der ikkeblot er et grundlæggende træk ved den europæiske kultur,men som også spiller en vigtig rolle for bevaringen af et sundtmiljø.
Farmingalso supports a diverse rural community that is not only afundamental asset of European culture, but also plays anessential role in maintaining the environment in a healthystate.
Forholdet mellem det naturlige miljøs rigdomme og landbru- get i dets forskellige former er imidlertid ikke simpelt.
The links between the richness of the natural environment and farming practices are complex.
Mange værdifulde naturtyper i Europa opretholdes takket være ekstensivt landbrug, og mange vilde dyre- og plante-
While many valuable habitats in Europe are maintained by extensive farming, and a wide
I dette faktablad gøres der rede for, hvordan den fælleslandbrugspolitik bidrager til et bæredygtigt miljø (afsnit 1),og hvilken rolle andre politiske og regulerende foranstaltninger spiller i EU’s bestræbelser på at nå målet om bæredygtig udvikling på globalt plan (afsnit 2).
This fact sheet explains the CAP’s important contribution toenvironmental sustainability (in Section 1), and the part playedby other policy and regulatory measures in helping the EU tomeet global environmental sustainability aims and targets (in Section 2).
En række vigtigemilepæle er vist i boks 1.
Some major landmarks are set out in Box 1.
Landbrug og miljø — vigtige milepæle
Agriculture and the environment — major landmarks
Amsterdam-traktaten(17. juni 1997): bekræfter EU’s forpligtelse på bæredygtig udvikling og giverstødet til opstilling af en strategi for bæredygtig udvikling.
Treaty of Amsterdam(17 June 1997): affirmed the EU’s commitment to sustainable developmentand led to the production of a sustainable development strategy (SDS).
Kommissionens forslag til en EU-strategifor bæredygtig udvikling offentliggøres i maj 2001.
The Commission’s proposalsfor an EU SDS were published in May 2001.
Disse forslag fokuserer på effektivisering af politikken og bedre sammenhæng mellem de forskellige politikker.
They focused on improving the effectiveness of policyand ensuring coherence between different policies.
Cardiff-integrationsprocessen lanceres af EU’s stats- og regeringsoverhoveder i juni 1998: EU skaludvikle omfattende strategier for integration af miljøet i andre sektorpolitikker, herunder landbrugspolitikken.
Cardiff integration processlaunched by European Heads of State or Government in June 1998:requires the EU to develop comprehensive strategies to integrate environmental concerns within theirrespective areas of activity, including agriculture.
Landbrugsministerrådet forelægger en foreløbig strategi på Det Europæiske Råds møde i Helsingfors i december 1999, efterfulgt af en opdateret strategi på Det Europæiske Råds møde i Gøteborg i juni 2001.
The Agriculture Council presented an initialstrategy to the Helsinki European Councilin December 1999, followed by an updated strategydocument for the Göteborg European Councilin June 2001.
Europa-Kommissionens meddelelse »Mod et bæredygtigt landbrug« (januar 1999).
European Commission communication ‘Directions towards sustainable agriculture’ (January 1999).
Reformen af den fælles landbrugspolitik under Agenda 2000 (marts 1999).
Agenda 2000 CAP reform(March 1999).
Det Europæiske Råds møde i Gøteborg (juni 2001) bringer reformen et skridt videre, idet det vedtages, at den fælles landbrugspolitik bl.a. skal bidrage til bæredygtig udvikling, »ved at der lægges størrevægt på sunde højkvalitetsprodukter, miljømæssigt bæredygtige produktionsmetoder, herunder økologisk produktion, reproducérbare råvarer og beskyttelse af biodiversiteten«.
Göteborg European Council (June 2001) took reform forward, agreeing that, amongst its objectives,the CAP should contribute to sustainable development by ‘increasing its emphasis on encouraginghealthy, high-quality products, environmentally sustainable production methods, including organicproduction, renewable raw materials and the protection of biodiversity’.
Polititisk enighed i Rådet om Kommissionens reformforslag »Reform af den fælles landbrugspolitik — bæredygtigt landbrug på lang sigt« (26. juni 2003).
Political agreement in the Council concerning the Commission reform proposals ‘CAP reform —a long-term perspective for sustainable agriculture’(26 June 2003).
Landbrug og miljø > 1 Page 2
Agriculture and the environment > 1 Page 2
Reformen af den fælles landbrugspolitik i 1999, somindgik i »Agenda 2000« — EU-reformpakken, gikvidere med disse initiativer.
The 1999 CAP reform — part of the ‘Agenda 2000’package of EU reforms — pursued these initiativesfurther.
Ud over en yderligere reformaf markedsstøtten blev den fælles landbrugspolitik reorganiseret i to virksomhedsområder:
In addition to further reforming market supportit reorganised the CAP into two areas of activity:
• markedspolitik (kendt som den fælles landbrugspolitiks »første søjle«)• bæredygtig udvikling i landdistrikterne (den »andensøjle«).
• market policy (known as the ‘first pillar’ of the CAP); • sustainable development of rural areas (the‘second pillar’).
Integrationen af miljøet i landbrugsreformen i 1999 blevgennemført med to vigtige retsakter. Den ene, kendt som
Integration of environmental requirements into the 1999CAP reforms has been achieved via two major pieces of
Landbrugets betydning rækker videre end blot og bar fødevareproduktion.
Farming is an activity whose significance goes beyond simplefood production.
Hele vejen gennem produktionskæden er der processer,som kan påvirke det naturlige miljø. F.eks. kan intensiv brug afpesticider og gødningsstoffer, forkerte drænings- eller kunstvandingsmetoder, vidtgående mekanisering eller ubæredygtigarealanvendelse føre til forringelse af miljøet.
Throughout the production chain processesoccur that can have an impact on the natural environment.
Denfælles landbrugspolitik søger at inddrage disse faktorer.
The CAP tries to take these factors into account.
Centrale begreber i den nye tilgang er »krydsoverensstemmelse«, »direkte indkomststøtte«, »god land-brugspraksis«og »graduering«(forklaret i boks 3).
Central to the new approach are the concepts of ‘crosscompliance’, ‘direct income support’, ‘good farmingpractice’and‘modulation’(explained in Box 3).
Integrationen af miljømål i landbrugspolitikken tog sin begyndelsei 1980’erne.
Integration of environmental goals into agricultural policy beganin the 1980s.
Siden da er den fælles landbrugspolitik i stadighøjere grad blevet styret i retning af bæredygtighed.
Since then the CAP has been increasingly adaptedto serve sustainability purposes better.
Den fælles landbrugspolitik sigter bl.a. mod at hjælpe landbruget med atopfylde sin multifunktionelle rolle i samfundet: at fremstille sikreog sunde fødevarer, at bidrage til bæredygtig udvikling i landdistrikterne og beskytte og forbedre landbrugsmiljøet og dets biologiske mangfoldighed.
The CAP’s objectivesinclude helping agriculture to fulfil its multifunctional role insociety: producing safe and healthy food, contributing tosustainable development of rural areas, and protecting andenhancing the status of the farmed environment and itsbiodiversity.
Europa-Kommissionens meddelelse fra1999 »Mod et bæredygtigt landbrug« (1)understregede, hvor vigtigt det var at integrere miljøhensynene i den fælles landbrugspolitik. Reformen af den fælles landbrugspolitik er det senesteskridt i denne retning.
The European Commission’s 1999 communication‘Directions towards sustainable agriculture’(1)underlined theimportance of integrating environmental concerns into the CAP.The 2003 CAP reform is the latest step in this direction.
En grønnere fælles landbrugspolitik
‘Greening the CAP’
Ifølge Agenda 2000 er de miljøvenlige landbrugsordningerobligatoriske for medlemsstaterne, hvorimod de er frivilligefor landbrugerne og gennemføres efter kontrakt.Medlemsstaterne er også forpligtet til at opstille kodekserfor god landbrugspraksis i deres planer for udvikling aflanddistrikterne (under den anden søjle).
Agenda 2000 maintained the nature of the agrienvironment schemes as being obligatory for Member States, whereas they are optional for farmers and implemented by contract. Member States are also required toset out codes of good farming practices in their ruraldevelopment plans (under the second pillar).
Den fælles landbrugspolitik og miljøet i fremtiden
Two major reforms of the CAP in the 1990s have takenincreasingly into account the importance of the environmental dimension of farming.
I to store reformer af den fælles landbrugspolitik i1990’erne blev der sat stærkere fokus på landbrugetsmiljødimension.
The reforms of 1992marked a turning point in EUagricultural policy, not least in terms of integration ofenvironmental concerns.
Reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 betyderen forbedring af miljøintegrationen. Med denne reformafkobles størstedelen af de direkte betalinger fra produktionen.
The 2003 CAP reform brings greater quality to environmental integration.