natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Frankrig, Grækenland, Italien, Spanien og Portugalhuser mediterrane skove, der først og fremmest forvaltes med henblik på beskyttelse, og hvor brandeudgør en alvorlig trussel.
Greece, Spain, France, Italy and Portugal have Mediterranean woodland, managed primarily forprotection and where fire is potentially a seriousthreat.
Især Frankrig og Italienhar også store områder med tempereret skov ogbjergskove, herunder områder med stævningsskove,bondeskove og fællesskove.
France and Italy, in particular, also havelarge areas of temperate forest and mountainforests, including coppice areas, farm woodlotsand community forests;
Belgien/Luxembourg, Frankrig og Tyskland har enblandet ejerskabsstruktur og en række skovtyper,hvor produktionen er væsentlig, men normalt ikkedet primære mål i nogen af skovene.
Belgium, Germany, France and Luxembourg have amixed ownership structure and a range of foresttypes with production being significant but notalways the primary aim in any forest;
4.Fakta om EU’s skove,skovbrug og miljø
4.Facts about EU forests,forestry and theenvironment
Danmark, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige huser fortrinsvis menneskeskabte skovebaseret på plantager, idet forvaltningsmålsætningerne dog er blevet udvidet i de seneste årtier tilogså at omfatte biodiversitet, rekreative værdier ogherlighedsværdier.
Denmark, Ireland, the Netherlands and the UKhave predominantly artificial forest, based onplantations, although the objects of managementhave been widened in the last decade to encompass service values; south-west France, northern Spain and parts of Portugal have large areas of industrial wood plantations, mainly destined for pulping.
(Kilder: »Europe’s Environment, the Second Assessment«, EEA 1998/ »Environment in the EU at the turn of the Century«, EEA, 1999) litet er, at skovbiotopen er hjemsted for det størsteantal hvirveldyr (pattedyr, fugle, krybdyr og padder)på kontinentet.
(Sources: Europe’s environment, the second assessment, EEA1998 and The environment in the EU at the turn of the century,EEA, 1999.)
Skovdækket har varieret meget i det sidste årtusindmed meget ringe eller fattig dækning i mange lande.
Forest cover has fluctuated greatly during this millennium, with very low or poor coverage in manycountries.
Man overser ofte de europæiske økosystemers særligekarakter.
The distinctive nature of European ecosystems is oftenforgotten.
Selv de dominerende skovarter er praktisktaget begrænset til Europa.
Even the dominant species of the forests arevirtually restricted to Europe.
Træer som europæisk bøgog steneg findes ikke længere østpå end Sortehaveteller Kaukasus.
Trees like the Europeanbeech and holm oak are not found further east than the Black Sea or the Caucasus.
Den almindelige vintereg kan ikke overleve længere østpå end Uralbjergene ved Europasgrænse.
The ordinary sessile oakdoes not survive further east than the Ural mountains,on the border of Europe.
Europæisk avnbøg trives stadig i Kaukasus,men ikke i selve Asien.
European hornbeams stillthrive in the Caucasus but not in Asia proper.
Tusinder af insektarter og hvirveldyr er begrænset til skovhabitater, som udgøres afdisse træer.
Thousands of species of insects and invertebrates are confined to forest habitats constituted by these trees.
Det nuværende skovdække er et resultat af en støtvækst i de seneste årtier, hovedsagelig gennemplanlagt skovrejsning og genvækst i delvist naturlige områder, efter at disse ikke længere benyttes tiljordbrug eller græsning.
Present forest cover is a result of a steady increasein recent decades, mainly by planned afforestationand regrowth in seminatural areas after abandonment of cultivation or grazing.
Skovarealet er i støt vækstog vil fortsat være det som resultat af udviklingenaf den fælles landbrugspolitik, der forventes at frigøre flere arealer.
The forest area isstill growing and will continue to do so as a resultof the evolution of the CAP, which is expected tofree more land.
Mange habitater og plantegrupper er da også udelukkende europæiske, og det er således de europæiskelande, der har eneansvaret for at sikre deres beståen.Desuden huser Europa et begrænset antal endemiskearter.
Many habitats and plant associations are indeedexclusively European and thus it is solely theresponsibility of European countries to safeguardtheir future. Moreover, Europe hosts a number ofrestricted-range endemic species.
Skovhabitaterne ændrer sig som følge af en mereintensiv forvaltning, større ensartethed, fragmentering, anvendelse af eksotiske træarter, indførelse afdyrearter eller vildtpleje med henblik på jagt,dræning og luftforurening.
Forest habitats are changing through intensification of management, the increase in uniformity,fragmentation, the use of exotic tree species, theintroduction or maintenance of animal species forhunting, drainage and air pollution.
De ændringer, skovene har undergået i det sidste parårhundreder (se bilag I), har gjort, at et stort antalarter er på kanten af udryddelse.
The changes that forests have undergone over the lastfew centuries (see Annex I) have brought a great number of species to the verge of extinction.
Mange arter er nærved at forsvinde fra en række europæiske lande ogmåske fra hele kontinentet.
Many speciesare about to disappear from several European countries and perhaps from the whole continent.
Dette gælder især organismer i toppen af fødekæden som f.eks. store kødædende dyr og rovfugle.
This is especially true for organisms at the top of the food chainsuch as large carnivores and birds of prey.
Kun en meget lille del af den naturskov, der en gangdækkede det meste af Europa, er stadig urørt, fordet meste i isolerede lommer, og tabet fortsætter,når det gælder gamle naturlige og delvis naturligeløv- og nåleskove.
Only a very small proportion of the natural forestwhich once covered most of Europe remains untouched, mostly in isolated pockets, and the losscontinues for old natural and seminatural deciduous and coniferous woodlands.
I Vesteuropa er mindre end entredjedel af det samlede skovareal delvis naturligt,og der resterer næsten ingen rene gamle naturskove.
In western Europe,less than one third of total forest area is seminatural and there are nearly no truly natural oldforests left.
Som led i en ny FN/ECE/FAO-vurdering af tempereredeog boreale skove i verden (TBFRA 2000) blev der indsamlet nye data om skovlevende arter, som viser, atantallet af truede taksonomiske grupper er foruroligende højt.
As part of a new UN/ECE/FAO assessment of the temperate and boreal forests of the world (TBFRA 2000),new data on forest dwelling species were gathered,showing that the number of threatened taxa is alarmingly high.
Typisk blev 20-50% af pattedyrene og 15-40% af fuglene af skovlevende arter identificeret somværende truet.
Typically, 20 to 50% of mammals, and 15to 40% of birds of the forest-dwelling species werecategorised as threatened.
Et typisk europæisk land huser enrække truede pattedyr og fuglearter.
A typical European countryharbours several endangered mammals and birdspecies.
I mange landeudgjorde andelen af truede pattedyr og fugle over40%.
In many countries, the proportion of endangered mammals and birds was over 40%.
Situationen var næsten lige så dårlig for lav,mosser og karplanter — i visse lande vurderes knaphalvdelen af de skovtilknyttede lavarter at være truede.
The situationwas almost as bad for lichens, mosses and vascularplants — in some countries, nearly half of the forestassociated lichen species are thought to be at risk.
Bæredygtig skovforvaltning — SFM
Sustainable forest management — SFM
De europæiske skoves biologiske betydning
Biological importance of European forests
Skove kan stadig betragtes som den vigtigste bestanddel af europæisk natur. En indikator for skovenes vita-
Forests can still be considered as the most importantcomponent of European nature.
I biodiversitetskonventionens artikel 10 opfordres tilen bæredygtig udnyttelse af biodiversitetens bestanddele.
Article 10 of the Convention on Biological Diversityencourages the sustainable use of components ofbiological diversity.
For skovenes vedkommende bør dette ske i formaf bæredygtig skovforvaltning.
For forests, this use should beensured in the form of sustainable forest management.
Fakta om EU’s skove, skovbrug og miljø
Facts about EU forests, forestry and the environment
Boks 1: Det første Rio-princip
Box 1: The first Rio principle
Dette dokument anvender den ovennævnte MCPFE-definition, således som den blev vedtaget under drøftelser mellem eksperter fra mere end 40 medlemsstater af Europarådet, herunder de nuværende 15 EU-medlemsstater og alle CØEL, som i øjeblikket forhandler om optagelse i EU.
‘The stewardship and use of forests and forest landsin a way, and at a rate, that maintains their biodiversity, productivity, regeneration capacity, vitalityand their potential to fulfil, now and in the future,relevant ecological, economic and social functions,at local, national and global levels, and that doesnot cause damage to other ecosystems.’
»Mennesket har en central rolle, når det gælderbæredygtig udvikling.
‘Human beings are at the centre of concerns forsustainable development.
Det har ret til et sundt ogproduktivt liv i harmoni med naturen.«(Rio-deklarationens første princip, FN's konferenceom miljø og udvikling, 1992)
They are entitled to ahealthy and productive life in harmony withnature.’(Principle 1 of the Rio Declaration, United Nations Conference on Environment and Development, 1992.)
Selvsamme definition blev også godkendt af Rådet for Den Europæiske Union i resolution om en skovbrugs- strategi for Den Europæiske Union(11) efter forslag fra Kommissionen i 1998(12) (se nedenfor).
The same definition was also endorsed by the EUCouncil in its resolution on the EU forestry strate- gy(11) that was proposed by the Commission in1998(12) (see below).
Mere specifikt omfatter kriterierne vedrørende bæredygtigt skovbrug (Helms, 1998): a) biodiversitetsbevaring b)vedligeholdelse af skovøkosystemernes produktionskapacitet c)bevaring og vedligeholdelse af jord- og vandressourcer d)vedligeholdelse af skovenes bidrag til det globalekulstofkredsløb
More specifically, criteria for sustainable forestryinclude (Helms, 1998):
Definitionen af »bæredygtig skovforvaltning« harudviklet sig gennem tiden i takt med samfundets ændrede behov.
The definition of ‘sustainable forest management’has evolved over time according to the changingneeds of society.
Selv om omfattende lovindgreb med detformål at skabe balance mellem tømmerudbytte ogskovhugst kan spores helt tilbage til Colberts »lov«under Louis XIV i 1667, er det reelt i begyndelsen afdet 18. århundrede, at termen »bæredygtig« førstegang anvendtes i skovdriftsrelaterede skrifter.
Although comprehensive regulations to balance timber yields and harvests can betraced as far back as the ‘ordonnance’ of Colbertunder Louis XIV in 1667, the first recorded mentioning of the word ‘sustainability’ actually appeared inconnection with forestry in the early 18th century.In 1713, in the German mining town of Freiberg, thelocal mining authorities urged the foresters toobserve the sustainable annual yield of the forest.This historic meaning of sustainability, as it wasdeveloped by the forest sector almost three hundredyears ago, mainly considered the sustainable yield ofwoody biomass to cope with historic timber andenergy shortages.
I 1713opfordrede myndighederne i den tyske mineby Freibergskovarbejderne til at sikre et bæredygtigt udbytte afskovhugsten.
However, the modern definition ofsustainability also includes important social andecological aspects.
21 e)vedligeholdelse og styrkelse af de langsigtede fordele med henblik på opfyldelse af samfundsbehovene ment på FN’s konference om miljø og udvikling(UNCED) i Rio de Janeiro i 1992, definerede bæredygtig udvikling som følger: f)en retlig, institutionel og økonomisk ramme for skovbevaring og bæredygtig forvaltning.
United Nations Conference on Environment and Development (UNCED) in Rio de Janeiro in 1992,defined sustainable development as follows:
»En bæredygtig udvikling er en udvikling, som opfylderde nuværende behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare.«
‘Sustainable development is development whichmeets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet theirown needs.’
Ministerkonferencen om beskyttelse af Europas skove
On the basis of this UNCED concept of sustainability,the Ministerial Conference on the Protection of
(MCPFE) ( bæredygtighed udviklet en fælles definition af bæredygtig skovforvaltning, der blev vedtaget på Helsing-fors-konferencen i 1993 (»Resolution H1«):
) has developed a com- mon definition of SFM that was adopted at the Helsinki Conference in 1993 (‘Resolution H1’):
Anvendelsen af denne moderne, multifunktionelle forståelse af bæredygtighed kan føre til højere biodiversitet i skovene.
The application of this modern, multi-functionalunderstanding of sustainability can lead to a higherbiodiversity in forests.
Visse former for skovforvaltning kan havepositive virkninger på biodiversiteten, idet de skaber enstor mangfoldighed af habitater på et lille område, ogidet de efterligner naturlige forstyrrelsesprocesser iskovøkosystemet, herunder visse former for skovagerbrug som f.eks. korkproduktionen i Sydeuropa.
Certain forms of forest management can have positive effects on biodiversity,by creating a high diversity of habitats on a smallarea and by imitating natural processes of disturbance in the forest ecosystem, including certainforms of agroforestry such as cork production insouthern Europe.
)Rapporten »Vores fælles fremtid« blev fremlagt af Verdenskommissionen for Miljø og Udvikling i 1987, og benævnes ofte »Brundtland-rap- porten« efter Verdenskommissionens formand, den tidligere norske statsminister Gro Harlem Brundtland.(10)Der henvises til informationen om MCPFE i kapitel 5.
(9)The report ‘Our common future’ was presented by the World Commission on Economic Development in 1987, and is often referred toby the name of the chairperson, former Norwegian Prime Minster Gro Harlem Brundtland.(10)Please refer to the information on the MCPFE in Chapter 5.
Yderligere information findes på: http://www.mcpfe.org(11)Rådets resolution af 15.12.1998, EFT C 56 af 26.9.1999, s. 1.
Further information at: http://www.mcpfe.org(11)Council resolution of 15.12.1998, OJ C 56/1, 26.9.1999.
)KOM(1998) 649 endelig af 3.11.1998.
)COM(1998) 649 final of 3.11.1998.
Boks 2: Ramme for fællesskabsaktioner ihenhold til EU's skovstrategi dring certificeringsordninger for tømmer, der udvindes afskove, hvor forvaltningsordningen opfylder miljøkriterier.
The changing role of forestry in Europe forests and the introduction of certification schemesfor timber extracted from forests where the management regime meets environmental criteria.
Der lægges i stigende grad vægt på skovenes miljømæssige og sociale funktioner, f.eks. hvad angår bio- diversitet, vandressourcer, CO
Moreattention is being given to the environmental andsocial functions of forests, for example, for biodiver- sequestration and recre- sity, water resources, CO2 ation.
2-optag og fritid.
or est s ‘Challenges and opportunities’: Interpretation guide
» Ud for e ov sk og de fleste europæiske skove stadig omfattet af den formfor forvaltning, der kun tager ringe hensyn til generelle biodiversitetsbehov, og som prioriterer den traditionelle målsætning om et bæredygtigt tømmerudbyttehøjest (»Europe’s environment, the second assessment«, EEA, 1998).
More detailed information on global forest issues,importance of EU forests, European forest history,naturalness of forests and the role of forestry can befound in Annex I ‘General information on forests andforestry’.
Biodiversitet frembyder ikke kun økologiske og økonomiske fordele, men udgør også en uerstattelig del afvores kulturarv og historie samt en retmæssig ressource for kommende generationer.
Biological diversity is not only of ecological and economic benefit, but also an irreplaceable part of ourcultural heritage and history, and a legitimate resource for future generations.
Samtidig udviser dettempo, hvori biodiversiteten forringes, ingen tegn påsvækkelse (EEA — Europe’s Environment: The Second Assessment, chapter 8, 1998).
At the same time, therate at which biological diversity is decreasing showsno sign of easing up (Europe’s environment: the secondassessment, Chapter 8, EEA, 1998).
Hovedårsagerne tildenne udvikling i EU kan tilskrives højintensive formerfor arealudnyttelse, forurening og nedbrydning afnaturlige levesteder som følge af etablering af infrastrukturer og urbanisering. Gennem de seneste to årtier er der udviklet en række internationale instrumentermed det formål at beskytte vores naturarv.
The main reasonsfor this development in the EU are highly intensiveforms of land use, pollution, and the break-up of natural habitats through infrastructure and urbanisation.Over the past decades, a series of international instruments have been developed with the objective of protecting our natural heritage.
På Det Europæiske Råd i Göteborg den 15. og 16. juni2001 opstillede EU’s stats- og regeringschefer detambitiøse mål at standse forringelsen af biodiversite- ten i EU inden 2010(13). Dette mål blev også udstuk- ket i Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram.
At the European Council in Göteborg on 15 and16 June 2001, the Heads of State or Governmentof the EU Member States agreed on the ambitioustarget of halting the loss of biodiversity in the EUby 2010(13).This target has also been set in thesixth Community environmental action programme ofthe EU.
Denvellykkede oprettelse af Natura 2000 vil udgøre en afde væsentlige forudsætninger for at opfylde dette mål.
The successful establishment of Natura 2000will be one of the key requirements in reaching thisgoal.
Bilag II indeholder en oversigt over instrumenterne tilbeskyttelse af Europas naturarv.
Annex II summarises the instruments for the protection of natural heritage in Europe.
Selv om traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab ikke omtaler en samlet fælles skovpolitik,har fællesskabspolitikkerne om naturbevaring som etled i den overordnede miljøpolitik konsekvenser for denationale skovpolitikker.
Although the Treaty establishing the European Community does not contain any reference to a comprehensive common forest policy, Community policieson nature conservation, as a part of overall environmental policy, have an effect on national forest policies.
Fuglebeskyttelses- og habitatdirektivet er eksempler på fællesskabslovgivning,der går på tværs af skovpolitikken og andre politikområder i alle medlemsstater.
The birds and habitats directives are examplesof Community legislation that is cutting across forest policy and other policy fields throughout the Member States.
Med Maastricht-reformen af EF-traktaten i 1992 enedes Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater om at integrere miljøspørgsmål i alle Fællesskabets politikområder.
With the Maastricht reform of the EC Treaty in 1992,the Member States of the European Communityagreed on the integration of environmental issuesinto all fields of Community policy.
Den konsoliderede udgave af traktaten, der senestblev ændret ved Amsterdam-traktaten, som blevundertegnet i 1997 og trådte i kraft i 1999, indeholdernu en række artikler af relevans for politikintegrationen på europæisk plan.
The Treaty in itsconsolidated version, last amended by the Amsterdam Treaty, which was signed in 1997 and came intoforce in 1999, now has a number of articles that arerelevant for policy integration at European level.
For yderligere at sikre miljøpolitikkens integrering i EU’s øvrige politikområder tilføjede Amsterdam-trakta-ten en udtrykkelig omtale af bæredygtig udvikling.
To further ensure the integration of environmentalpolicy into other EU policy fields, the Treaty of Amsterdam added an explicit reference to sustainabledevelopment.
Itraktatens artikel 2, der beskriver Det Europæiske Fællesskabs opgaver, understreges betydningen af et »højtniveau for miljøbeskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten«.
In Article 2 of the Treaty, describingthe tasks of the European Community, the importance of a ‘high level of protection and improvementof the environment’ is stressed.
Ifølge traktatens artikel 6 skal miljøbeskyttelseskrav nu integreres i alle Fællesskabets politikområder.
Article 6 of the Treaty now demands that environmental protectionrequirements must be integrated into all Communitypolicy fields.
5.Integrering afmiljøpolitikkeni EU’s øvrigepolitikområder
5.Integrationofenvironmen-tal policyinto other EU policyfields
I henhold til traktatens artikel 10 skal medlemsstaterne afholde sig fra at træffe foranstaltninger, der eregnede til at bringe virkeliggørelsen af traktatens målsætning i fare. Dette er vigtigt i forbindelse med Natura 2000, da det effektivt forhindrer, at der udvikleseller gennemføres planer eller projekter, som kunnetrue habitaters og arters miljøstatus på lokaliteter,som endnu ikke indgår i Natura 2000, men som opfylder udpegningskriterierne.
Article 10 of the Treaty requires that Member Statesabstain from any measures that might jeopardise theachievement of its objectives.
02_2003_1627_testo_DA.QXD 2-07-2004 16:40 Pagina 24 muligheder«
02_2003_1627_testo_EN 13-02-2004 10:17 Pagina 24 areas: conservation, sustainable use and equitablebenefits arising from the use of forests’ geneticresources, as demanded by the CBD.
Da kun få skovområder i Europa ikke udnyttes kommercielt, bestården vigtigste opgave med hensyn til biodiversitetsbeskyttelse i at finde hensigtsmæssige skovforvaltningssystemer, der tager tilstrækkelig hensyn til biodiversitetsbehov og dermed forfølger flersidige forvaltningsmålsætninger inden for alle skovbrugsaktiviteter.
As there areonly a few forest areas in Europe which are withheldfrom commercial use, the most important action forthe protection of biodiversity is finding appropriateforest management systems that take biodiversityconcerns sufficiently into account, thereby observingmulti-functional management objectives throughoutall forestry operations.
I henhold til miljøkoblingsprincippet kan projekter imedlemsstaterne kun (sam)finansieres via fællesskabsbudgettet, hvis de opfylder bestemmelserne ikke alenei lovgivningen om særlige budgetters virke, men også ial anden gældende fællesskabslovgivning.
legislation for the operation of the specific budgets,but also with all other existing Community legislation.
For atunderstrege betydningen af en effektiv gennemførelseaf habitat- og fuglebeskyttelsesdirektivet anmodede Kommissionen i juni 1999 alle medlemsstater om atundersøge, om forslagene til foranstaltninger i deresplaner for regionaludvikling opfyldte bestemmelserne inaturbeskyttelsesdirektiverne. I praksis betyder dette,at medlemsstaterne ikke bør foreslå aktioner til finansiering over EF-budgettet, som kunne have negativefølger for Natura 2000lokaliteter.
To stress the importance of an effective implementation of the habitats and birds directives, the Commission requested all Member States in June1999 to screen measures proposed in their regionaldevelopment plans for compliance with the natureprotection directives.
EU’s skovstrategi indebærer således, at skovforvalterebør følge nedenstående retningslinjer, hvad angår biodiversitetsbevaring: iværksætte hensigtsmæssige økologiske lokalitetstilpasningsforanstaltninger gennem forskellige forstmæssige teknikker kombineret med ledsageforanstaltninger (f.eks. respektere dødt ved og andre vigtige mikrohabitater, som findes i skovene)
The EU forestry strategy therefore calls on forestmanagers to take into account the following guidelines for the conservation of biodiversity: or est s ‘Challenges and opportunities’: Interpretation guide appropriate ecological site adaptation measuresthrough diverse silvicultural techniques combinedwith accessory measures (such as respecting deadwood and other key microhabitats present inforests);