natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der blev præsenteret otte projekter fordelt geografisk og på forskellige temaer inden for reformen på en række workshopper, som blev fulgt op af debatter. De otte projekter omhandlede inddragelse af de berørte aktører, individuelle omsættelige rettigheder, nedbringelse af udsmid, fornyelse, kvinders rolle, bæredygtig akvakultur, forbrug og Middelhavet.
Eight projects in different geographical areas and on different aspects of the reform were presented at workshops and followed by a debate: stakeholder involvement, individual transferable quotas, reduction of discards, innovation, women’s role, sustainable aquaculture, consumption and the Mediterranean.
De idéer, der blev præsenteret på konferencen, viste, at det er muligt at nå det mål, der stræbes efter, med en tilbundsgående reform.
The ideas presented at the conference showed that the goal of a thorough reform can be met.
Aktørerne beviste, at en nyskabende, grønnere og enklere politik er mulig.
These stakeholders proved that an innovative, greener and simpler policy is possible.
Efter denne sidste etape i høringen skal den første samling lovforslag fremlægges i midten af 2011.
In the wake of this final stage of consultation, an initial legislative package is expected to be proposed towards mid-2011.
Efter ca. to års drøftelser og debatter i de europæiske institutioner skal denne reform vedtages endeligt i slutningen af 2012 med ikrafttrædelsesdato 1. januar 2013.
After around two years of discussions and debates within the European institutions, final adoption of the reform is likely in late 2012, with implementation beginning on 1 January 2013.
• Det første område er problemet med overfiskeri og bevaring af havmiljøet, der skal løses, samtidig med at niveauerne for bæredygtigt fiskeri respekteres, ved at reducere udsmid og minimere virkningerne af fiskeriet for økosystemet.• Det andet område er beslutningsprocessen for den fælles fiskeripolitik (»forvaltning«), som kræver et ekstra skub, for at den kan tilpasses bedre til virkeligheden, og sektoren i meget højere grad inddrages.• Det tredje problem er at få reduceret fiskerflådens overkapacitet og justeret den mere nøjagtigt efter de disponible ressourcer gennem indførelse af individuelle omsættelige rettigheder som valgmulighed i bestemte fiskerier.• Det fjerde punkt er at indføre et finansielt instrument, som udelukkende skal tjene målsætningerne for den reformerede fælles fiskeripolitik og overflødiggøre støtten til flåden.
• the first is to tackle the problem of overfishing and safeguard the marine environment while complying with sustainable fishing levels, reducing discards and minimizing the impact of fisheries on the ecosystem;• the second is to bring about change in CFP decision-making (‘governance’) so that it is better suited to realities on the ground and enhancing the sector’s involvement;• the third is to reduce fleet overcapacity and adapt capacity to the availability of resources, while giving certain fisheries the option to introduce individual transferable quotas;• the fourth is to put in place a financial instrument that serves only the objectives of the reformed CFP and puts an end to measures to assist the fleet.
Gdansk og Gdynia: to nabohavne i udvikling o ck er s t
Gdansk and Gdynia: two ports expanding side-by-side o ck e rs t
Men aktiviteten i Gdansk sker især omkring nordhavnen, som ligger ud til Gdansk-bugten.
Activity at Gdansk is based mainly at the northern port, which opens onto the Gulf of Gdansk.
En beskeden vej fører gennem en birkebevoksning ud til de ultramoderne terminaler.
A small road lined with birch trees leads to ultramodern terminals.
I 2009 nåede trafikken i denne havn op på 24 mio. tons (kul, kobber, jern, korn, flydende brændstof osv.) ifølge havnemyndigheden i Gdansk.
In 2009, traffic at this port reached a total of 24 million tonnes (coal, copper, iron, cereals, liquid fuel, etc.), according to the Gdansk Port Authority.
Visse valg har vist sig at være uovervejede, således kornterminalen, som aldrig er taget i brug, og kulterminalen, der kører i slæbegear.
Everything is brand new here: the road that leads to the terminal, the twin-track railway behind the huge platform facing the sea and, of course, the offices of the terminal’s 300 employees.
Men massive investeringer gør det muligt at sætte fart i de aktiviteter, der har været bagud.
At the heart of the Baltic Sea, the port of Gdansk enjoys outstanding natural conditions: deep waters (16.5 metres), no tides and ice-free conditions in winter.There have been two major foreign investments in the port in recent years.
I 2007 investerede en australsk fond 200 mio. EUR i opførelsen af en dybvandscontainerterminal. Et dristigt projekt.
Its smaller but dynamic neighbour, Gdynia, is striving to attract more cargo ships.
Med sin placering i hjertet af Østersøen nyder havnen i Gdansk godt af de helt usædvanlige naturforhold på stedet – stor dybde (16,5 m), intet tidevand og ingen isdannelser.
Major infrastructure works are on the drawing board to speed up the port’s development.
Havnen har de seneste år været genstand for to betydelige udenlandske investeringer.
Public funds, both local and European, are helping to finance a road that will connect the port to the airport in 2012, and two other roads will make it easier to move around the port.
Nabohavnen i Gdynia er mindre, men mere dynamisk, og den forsøger at tiltrække mere godstrafik.
‘We are revitalising the belt around the Vistula’, Iwona Bierut, Director for Economic Affairs at the Gdansk Town Hall, says with satisfaction.
For at fremskynde udviklingen af havnen er der planlagt større infrastrukturprojekter.Takket være statslige og kommunale midler og EU-tilskud bliver der anlagt en akse fra havnen til lufthavnen fra 2012, og to andre veje vil lette færdslen i havnen. »Vi er i gang med at genoplive bæltet rundt om Wisla,« lyder det fra en glad Iwona Bierut, der er økonomidirektør på rådhuset i Gdansk. »Desuden venter 300 hektar jord på investeringer i Gdansk,« indskyder Julian Skelnik, der er udviklingsdirektør hos havnemyndigheden i Gdansk.
‘And nearly 300 hectares are awaiting investments in Gdansk’, notes Julian Skelnik, Director of Development at the Gdansk Port Authority.
Det er umuligt ikke at lægge mærke til havnens nærhed. I de brolagte gader minder husenes byggestil om de handelsmæssige bånd, som allerede i det 15. århundrede forbandt Gdansk med Europas øvrige havne, især Rotterdam.
The port’s proximity is impossible to ignore.
De røde mursten, som man har brugt til størstedelen af bygningerne og byens utallige kirker, kommer fra Holland. Murstenene blev lagt i bunden af handelsskibene som ballast og blev derefter solgt i Gdansk.
The red bricks used to build most of the town’s buildings and its many churches come from Holland: placed as ballast in the hold of commercial ships to make them more stable, the bricks were then sold in Gdansk.
Lige uden for den gamle bydel breder skibsværfterne – Stocznia Gdanska – sig over hundredvis af hektarer.
Just a stone’s throw from the old town, the Stocznia Gdanska shipyards cover hundreds of hectares.
Det var disse værfter, der dannede ramme om opstanden i 1970 og bevægelsen Solidarnosc i 1980’erne.
It was here that the riots of 1970 broke out and that the Solidarnosc movement emerged in the 1980s.
Man bygger stadig skibe (containerskibe, gasskibe, trawlere osv.), men der produceres også alle mulige stålemner, især tårne til vindmøller.
Ships are still built here (container vessels, gas tankers, trawlers and so on) as well as all sorts of steel products, especially wind turbine masts.
På de 70 hektar jord, der i dag ikke udnyttes, har byrådet i Gdansk planer om at bygge et europæisk center for solidaritet til minde om kampene for frihed, der fandt sted der.
On the 70 hectares of the site not in use today, the Gdansk town hall plans to build a European solidarity centre to commemorate the struggles for freedom that took place here.
Hvorfor er der to havne?
Why two ports?
Således frataget sin store havn forsøgte Polen at skaffe sig en ny.
Deprived of its port, Poland decided to develop a new maritime outlet.
Landsbyen Gdynia 20 km fra Danzig blev valgt.
It chose the village of Gdynia, 20 km from Danzig.
Gdynias havn blev anlagt i 1922 og voksede hurtigt. I 1937 passerede allerede størstedelen af skibstrafikken i Østersøen gennem denne havn.
The port was built in 1922 and expanded rapidly, handling the majority of Baltic maritime traffic by 1937.
En smule længere væk adskiller Wisla-kanalen den indre havn fra den nordlige del af havnen.
A bit further, the Vistula Canal separates the inland port from the northern port, built in the early 1970s.
Den blev anlagt i begyndelsen af 1970’erne.
Visitors can cross the canal on the ferry used by port employees.
For at krydse den skal man finde plads på en færge, som fragter havnearbejderne frem og tilbage. Den indre havn er beliggende langs en afskåret flodarm af Wisla og kanalen, og her tager man imod ro-ro-skibe og fragtskibe med råvarer som stål, gødning, korn og kul.
Situated along the oxbow of the Vistula and the canal, the inland port can handle roll-on/roll-off ships (Ro-Ro) carrying cargoes of raw materials, such as steel, fertiliser, cereals and coal.
Kun 10 % af skibene anvender denne havn. Alligevel fik den i årene 2004-2008 en række projekter samfinansieret af EU, f.eks. moderniseringen af indsejlingen og udvidelsen af færgekajen.
Only 10 % of ships use this port, which nevertheless benefited from projects part-financed by the European Union between 2004 and 2008, including modernisation of its entry and expansion of the ferry docks.
(kilde: havnemyndighederne i Gdansk og Gdynia)
(sources: Gdansk and Gdynia Port Authorities)
Gdanskbugten
Gulf of Gdansk
Gdansk• 450 000 indbyggere.• 2 500 ansatte.• 24 mio. tons håndteret gods i 2009.• 2 store investeringer: dybvandscontainerterminal anlagt i 2007 og en bulkterminal, som blev købt af det belgiske Sea Invest.
Gdansk• 450 000 inhabitants.• 2 500 employees.• 24 million tonnes of traffic in 2009.• 2 major investments: deepwater container terminal (DCT) built in 2007 and dry bulk cargo terminal acquired by the Belgian firm Sea Invest.
Den indre havn
Inland port
Nordhavnen
Northern port
Gdynia• 250 000 indbyggere.• 2 200 ansatte.• 14,2 mio. tons håndteret gods i 2009.• 2 privatiserede terminaler: Baltic Container Terminal solgt for 40 mio. EUR til den filippinske koncern ICSI og Baltic Grain Terminal solgt for 10 mio. EUR til nederlandske og polske investorer. • Turisme (krydstogter): 135 000 passagerer i 2009.
Gdynia• 250 000 inhabitants.• 2 200 employees.• 14.2 million tonnes of traffic in 2009.• 2 privatised terminals: Baltic Container Terminal, sold for EUR 40 million to the Philippines-based group ICSI, and Baltic Grain terminal, sold for EUR 10 million to Dutch and Polish investors.• Tourism (cruise ships): 135 000 passengers in 2009.
Aktiviteten i havnen i Gdansk fordeler sig mellem den indre havn, Wisla-kanalen og den nordlige havn, som man her ser åbne sig direkte ud mod Gdansk-bugten.
Port activity at Gdansk is divided between the inland port on the Vistula Canal and the northern port, seen here, which opens directly onto the Gulf of Gdansk.
Også her studerer man store udviklingsprogrammer.
Here too, major development programmes are being studied.
Gdynia, der ligger klemt inde på et lille areal, har store udvidelsesprojekter på tegnebordet, f.eks. udgravning af kanalen for at få større sejldybde. »Vi regner med at investere 140 mio. EUR de kommende fire år for at kunne tiltrække større skibe,« forklarer Janusz Jarosinski.
Gdynia, confined to a limited area, has major expansion projects, including digging a canal to increase its depths.‘We plan to invest EUR 140 million over the next four years to be able to attract larger ships’, explains Janusz Jarosinski.
Omkring 20 km længere væk ligger Gdynia, som er nabohavnen.
Some 20 kilometres away, Gdynia, the neighbouring port developed in 1922, intends to stay in the race.
Den blev anlagt i 1922 og fastholder sin kurs. »Gdynia har været en stor havn.
‘Gdynia was a major port.
Under kommunisterne var den havn for varehandel, mens Gdansk koncentrerede sig om kul og brændsel,« husker Janusz Jarosinski, som har stået i spidsen for havnemyndigheden i Gdynia i 20 år.
During the Communist era, it was specialised in freight, while Gdansk mostly handled coal and fuel’, explains Janusz Jarosinski, President of the Gdynia Port Authority for 20 years.
I 2009 håndterede man her 14,2 mio. tons gods, som fordelte sig på diverse varer med 65 %, korn (soja og hvede) med 15 %, kul med 10 % og styrtgods (gødning og kemikalier) med 10 %.
Traffic in 2009 stood at 14.2 million tonnes: 65 % general cargo, 15 % cereals (soy, wheat), 10 % coal and 10 % bulk (fertilisers, chemical products).
Gdynia har også en meget aktiv færgerute mellem Polen og Sverige og har åbnet en ny motorvej til søs mellem Tyskland og Polen.
Gdynia also has a very active ferry route between Poland and Sweden and has opened a new motorway of the sea between Germany and Poland.
Desuden besøgte 135 000 krydstogtpassagerer havnen i 2009 ifølge havnemyndighedens oplysninger.
The port handled 135 000 cruise ship passengers in 2009, according to Port Authority statistics.
Havnene i Gdansk og Gdynia er begge åbne over for udenlandsk kapital, og det er lykkedes dem de seneste år at styrke deres respektive aktiver.
The Port Authority, which here too is run by the Polish State, has opted for privatisation and is opening up firms to foreign investors.
Gdynia satser på modernisering af sin infrastruktur, mens Gdansk har valgt geografisk udvikling, idet det endnu uudnyttede havneareal er enormt.
‘Privatisation was the right choice’, explains Janusz Jarosinski.
Det skal bemærkes, at Havets dag i Europa afholdes i Gdansk i maj 2011.
‘In two years, all the port terminals will be in the hands
Havnemyndigheden, der også her hovedsagelig er statsejet, spiller nu privatiseringskortet og åbner virksomhederne for udenlandske investorer. »Privatisering var det rette valg,« forklarer Janusz Jarosinski. »Om to år er alle havneterminalerne på private hænder. Pengene fra privatiseringen tilhører havnen, som stadig ejer grundene.
In recent years, the ports of Gdansk and Gdynia, both open to foreign capital, have successfully promoted their respective strengths: Gdynia is counting on the modernisation of its infrastructures, while Gdansk is aiming for geographical development, given the immense expanse of land still available for development within its port.
En fælles standard for europæisk økologisk akvakultur lag eu l
A common standard for European organic aquaculture l age ul i on el F L ©
Denne uensartede situation gør procedurerne komplicerede og eksporten bekostelig, fordi kontrolbesøgene intensiveres.
This innovative Regulation covers all types of fresh water and marine animal production: fish, obviously, but also crustaceans, molluscs and even seaweed.
Med den nye lovgivning bliver det fremover muligt at markedsføre præemballerede økologiske akvakulturprodukter under et og samme logo i hele det indre marked.
‘No earlier text permitted the labelling of organic seaweed’, notes Jean-François Arbona, of C-Weed Aquaculture, a firm specialised in the production of sea plants.
Denne forordning er en gedigen nyskabelse, idet den omfatter enhver type produktion af ferskvands- eller saltvandsdyr – både fisk og skaldyr, bløddyr og endda tang. »Hidtil har vi ikke haft nogen lovtekst, som gjorde det muligt at mærke tang med et økomærke,« forklarer Jean-François Arbona fra selskabet C-Weed Aquaculture, der har specialiseret sig i produktion af havplanter. »Denne forordning gør akvakultur med økomærkning mulig (skaldyr, krebsdyr osv.), og det opmuntrer producenterne til at udnytte god miljøpraksis.«
‘This regulation also makes possible the existence of aquaculture (shellfish, crustaceans, etc.) under an organic label that encourages producers by adding value to good environmental practice.’
Mindske opdrætstætheden
Reducing farming density
Den europæiske forbruger vil fremover tydeligt kunne identificere de økologiske akvakulturprodukter, der opfylder EU-standarden for økologisk produktion.
The densities imposed by the European text are in line with those generally set by existing organic certification standards and are much stricter than those for conventional production.
Målet er at garantere en fødevareproduktion af høj kvalitet og begrænse virkningen heraf for vandmiljøet.
For salmon, for example, Europe’s largest organic aquaculture production, the density of an organic farm cannot exceed 10 kg/m3 in sea water, compared with 70 kg/m3 with conventional production.
I den største økoproduktion inden for europæisk akvakultur, nemlig laks, må tætheden i et økologisk opdræt således ikke overstige 10 kg/m3 i havvand, mens den må være 70 kg/m3i konventionelle brug.
The aim is to guarantee the production of high quality foods while limiting the impact on the aquatic environment.
Forordningen om økologisk produktion af akvakulturdyr (fisk, bløddyr og skaldyr) og tang trådte i kraft den 1. juli 2010.
Dr Giuseppe Lembo (COISPA Tecnologia & Ricerca) is an expert in fish welfare in aquaculture. In his view, the maximum stocking densities authorised in the European Union represent a balanced compromise between welfare, high quality and profitability. ‘Today there is a growing interest in the welfare of farmed fish’, he explains. ‘And more and more fish farmers are becoming aware that, over and above a question of ethics, the success of their production is at stake. The concept of minimum space for fish is more complex than for terrestrial animals and there are many inter-species differences as regards the need for space and stocking density tolerance.’ op eur e in E The Regulation on organic aquaculture animal (fish, molluscs, crustaceans) and seaweed production entered into force on 1 July 2010.
Mens medlemsstaternes certificering indtil da beroede på private standarder eller et nationalt sæt af specifikationer, pålægges de med denne forordning fremover en række minimumskriterier, som er fælles for samtlige lande i EU.
Certification in the Member States used to be based on private standards or national specifications, but the new Regulation imposes minimum criteria to be used in all countries of the European Union.
Dr. Giuseppe Lembo fra COISPA Tecnologia & Ricerca er ekspert i opdrætsfisks velfærd. Ifølge ham er de maksimale opdrætstætheder, som EU tillader, et afbalanceret kompromis mellem dyrevelfærd, høj kvalitet og rentabilitet. »Der udvises i dag stigende interesse for opdrætsfiskenes velfærd,« forklarer han. »Og flere og flere akvakulturproducenter bliver bevidste om, at det ud over det etiske aspekt også handler om vellykket produktion. Begrebet minimumsareal til fisken er mere kompliceret end for landdyrs vedkommende, og der er mange indbyrdes forskelle mellem pladsbehovet og den tolerance, der gælder for opdrætstæthed.« i sk F e br ua r 2011 I I f r. 50 N For en af de store producenter i EU, Irland, medfører denne standard dog ingen ændringer. »Irland har været et af pionerlandene inden for økologi, for vi begyndte allerede på denne type akvakultur i begyndelsen af 1990’erne,« husker Richie Flynn fra den irske akvakultursammenslutning IFA (The Irish Farmers’Association). »Derfor overholder vi allerede kravene om f.eks. lav tæthed, tilførsel af fisk fra bæredygtige fiskerier og placeringen af brugene.
For Ireland, one of the EU’s largest producers, this standard will not lead to any changes, however.‘Ireland was a pioneer, launching organic aquaculture at the beginning of the 90s’, notes Richie Flynn of the Irish Farmers’Association (IFA).
Nogle af vores krav er endda strengere end dem, der stilles i forordningen.«
‘So criteria for low density, the procurement of fish from sustainable fisheries and the location of fish farms are already being met.
Forordningen (710/2009 (1)) om økologisk produktion af akvakulturdyr og tang har været gældende siden juli i alle EU-lande.
Regulation (710/2009 (1)) on organic aquaculture animal and seaweed production has been in force since July in all Member States of the European Union (EU).
Denne fælles standard, der bygger på minimumskriterier, vil gøre det muligt at forbedre identificeringen af de økologisk producerede akvakulturdyr.
The existence of a common standard based on minimum criteria will help to improve the identification of organic aquaculture animals.
Det nye EU-logo for økologiske produkter (se foto af økologilogoet nedenfor) bliver obligatorisk mærkning på præemballerede europæiske økologiske akvakulturprodukter, der er fremstillet i EU.
The new EU logo for organic products, the ‘Euro-leaf’ (see photo above and box), must be affixed to pre-packaged organic aquaculture products produced in the EU.
Tidligere kunne medlemsstaterne selv udarbejde specifikationer i henhold til den nationale lovgivning eller anvende private standarder.
Member States used to be able to draw up their own specifications through national regulations or rely on private standards.
De samme krav til lav tæthed stilles i forordningen til produktion af havruder og almindelig bars.
The same low density requirement is laid down in the Regulation for production of sea bream and sea bass.
Man må kun opdrætte 15 kg fisk pr. kubikmeter.
Density is restricted to a maximum of 15 kg of fish per m3.
For den græske virksomhed Kefalonia Fisheries, som ved sin oprettelse i 1981 var den første akvakulturproducent af almindelig bars og havruder, betyder den nye forordning heller ikke de store omrokeringer. »Vores økologiske akvakulturproduktion er certificeret af Naturland, som ud over EU-kravene stiller visse yderligere krav,« forklarer marketingchef Efi Moustaka.
For the Greek company Kefalonia Fisheries, founded in 1981 as the first organic fish farm for sea bass and sea bream, the new text will not lead to any major changes. ‘Our organic aquaculture production is certified by Naturland, which imposes certain additional criteria that go beyond the European legislation’, explains Sales Manager Efi Moustaka.
(1) Kommissionens forordning (EF) nr. 710/2009 af 5. august 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser for økologisk produktion af akvakulturdyr og tang.
(1) Commission Regulation (EC) No 710/2009 of 5 August 2009 amending Regulation (EC) No 889/2008 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 834/2007 as regards laying down detailed rules on organic aquaculture animal and seaweed production.
Opdrætsteknikker med flere begrænsninger
Here too, however, fish farm operators have three years to develop a reproduction process that meets the new criteria (2).
Det nye økologo gælder også akvakulturen
The new organic logo also applies to aquaculture
EU’s nye økologo garanterer forbrugerne, at fødevarerne er i overensstemmelse med EU’s standarder for økologisk produktion.
The new European organic logo gives consumers a guarantee that food products meet European organic production standards.
Dette nye logo, der forestiller et blad bestående af stjerner til at symbolisere Unionen på grøn baggrund (se foto s. 10), kommer også til at sidde på præemballeret fisk fra økologiske brug.
The logo, dubbed the ‘Euro-leaf’because it represents a leaf made up of the EU stars against a green background (see photo page 10), will also be found on organic pre-packaged fish.
Det er nyt, men allerede nu obligatorisk, så det har i stigende grad kunnet ses på emballagerne siden 1. juli 2010.
The still recent but already mandatory logo has been gradually introduced on packaging since 1 July 2010.
For at garantere, at det økologiske akvakulturopdræt forbliver tæt på naturen, er det ifølge forordningen forbudt at bruge hormoner. Dette forbud har stor betydning for visse produktioner, hvor man hidtil havde benyttet hormonbehandling i fiskenes reproduktionsproces.
Following the Regulation’s entry into force, the triploidisation of organic aquaculture animals, a process that sterilizes females, no longer corresponds to the objectives and principles of organic production set out in EU rules.