natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Klimaændringernes indvirkning på de marine økosystemer kan allerede mærkes og medfører store forandringer.
The impact of climate change on marine ecosystems is already being felt and alreadycausing major changes.
Spørgsmålet er, hvad vi kan vente os i fremtiden…
The question is knowing what the future holds...
"Det er et utrolig vanskeligt spørgsmål, konstaterer Keith Brander, koordinator for detinternationale program Globec under Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES).ICESforventer en stigning i den globale temperatur på 0,2 °C hvert årti.
"That is an extremely difficult question," notes Keith Brander, coordinator of the GLOBECinternational programme at the International Council for Exploration of the Sea (ICES)."The ICES expects to see a global temperature increase of 0.2° per decade.
Man kan forvente, at havenestemperatur stiger endnu mere, og at arterne i højere grad vil flytte sig… det er lettere at bevæge sig i havet end på jorden!
So we can suppose that the temperature of the oceans will continue to rise and that we will see more speciesdisplacement... It is easier to migrate in the sea than on land!
Men der er stadig mange usikkerhedsmomenter, fordi der ud overopvarmningen også er andre parametre, som spiller ind i økosystemernes udvikling og komplicerertingene."
But there are still a lot ofuncertainties, because along with global warming, other parameters intervene in the evolution of ecosystems and add to the complexity of the situation."
Derfor er det vanskeligt at opstille tabeller over arternes bevægelser og udskiftninger."Det erf.eks. svært at sige, om torsken bliver erstattet med en anden art i Nordsøen, fordi den, da den har enrelativt bred fødesammensætning, indtager en yderst specifik nicheposition, fortsætter Keith Brander. Den europæiske mulle og kulmulen vil sandsynligvis tage dens plads, men mullen er enmeget mindre fisk, og kulmulen har en mere specifik fødesammensætning… "
It is therefore difficult to imagine species displacement and replacement patterns."It is hard tosay whether cod will be replaced in the North Sea, for example, because as a species with verygeneral feeding habits, it occupies a very specific niche," continues Keith Brander."Red mullet andhake could take its place, but mullet is a much smaller fish and hake has a more specific diet."
For Keith Brander, forsker i Det Internationale Havundersøgelsesråd,er det vanskeligt at sige noget om,hvordan fremtiden kommer til at seud, "fordi der ud over opvarmningenfindes andre parametre, som griber ind i økosystemernes udvikling ogkomplicerer forholdene."
Keith Brander, researcher at the International Council for the Exploration of the Sea, explains thatit is hard to know what the futureholds: "In addition to global warming,other parameters come into play inthe evolution of ecosystems, makingthings very complex."
På længere sigt er der en risiko for, at andre konsekvenser af klimaændringerne vil få endnumere vidtrækkende følger."Forsuringen er et stort problem, fortsætter forskeren.Det er en storforandring, og ifølge fremskrivningerne vil vi få et surhedsniveau i havene, som vi ikke har haft imillioner af år.
For the longer term, other effects of climate change could become more extensive."Acidification is a big problem," explains the scientist.
Fænomenet er kun blevet undersøgt i to-tre år, og følgerne er endnu stort set ukendte.Det er dyr med kalkskelet, som bliver mest ramt.
"It is a major change, because theprojections announce a level of acidity in the oceans that has not been seen for thousands of years.The phenomenon has only been studied for two or three years and its consequences are still verypoorly known.
Det kommer vi til at mærke inden for detnæste par årtier." la g eu l
The consequencesshould not begin to be felt for a few decades." la g eu l
Klimaændringernes mest indgribende følge for fiskeriet er, at nogle arters udbredelsesområde har flyttet sig.Den europæiske mulle og barsen er således blevet kommercielle arter i Nordsøen og vest for de britiske øer.
The most spectacular effect of climate change on fisheries is the shift in the geographical range of certainspecies. Red mullet and seabass, for example, are now being fished commercially in the North Sea and westof the British Iles.
"Med en stigning i dengennemsnitlige temperatur påover 1,5-2,5 °C og en tilsvarendevækst i koncentrationen af CO2i atmosfæren viserfremskrivningerne, at der vil ske store ændringer iøkosystemernes struktur ogfunktion, i det økologiskesamspil mellem arterne og i udbredelsesområderne, hvilketi alt væsentligt vil få negativefølger for biodiversiteten og de goder og ydelser, somøkosystemerne leverer, f.eks.forsyning af vand ognæringsmidler." – Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer, Climate Change 2007: impacts,adaptation and vulnerabilityvulnérabilité – Bruxelles, 6. april 2007.
"For increases in global averagetemperature exceeding 1.5-2.5° C and in concomitantatmospheric carbon dioxideconcentrations, there areprojected to be major changesin ecosystem structure andfunction, species' ecologicalinteractions and species'geographic ranges, withpredominantly negativeconsequences for biodiversity ,and ecosystem goods andservices e.g., water and foodsupply." – Intergovernmental Panel on Climate Change,Climate Change 2007: Impacts,Adaptation and Vulnerability –Summary for Policymakers,Brussels, 6 April 2007.
Europa forpligter sig: reduktion af udledninger af drivhusgasser på 20%
Europe's commitment: cutting greenhouse gas emissions by 20%
Forpligtende tilsagn
Strong commitments
Men Kyoto-protokollen kan ikke alene begrænse klimaændringerne.Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (GIEC) har udarbejdetflere scenarier for klimaudviklingen i løbet af det 21. århundrede2.
The fact remains that the Kyoto Protocol will not be enough to keepclimate change under control.The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) has drawn up a number of scenarios detailing theclimate's evolution during the 21st century2.
Vi vednu, at jordens opvarmning skal holdes inden for 1,5-2,5 °C, hvis vi skalundgå uafvendelige, måske endog katastrofale omvæltninger.
It is now known thatglobal warming must be kept within the limit of 1.5-2.5 °C to preventirreversible or even catastrophic upheavals.
Detforudsætter, at drivhusgasemissionerne reduceres med 30 % i forholdtil 1990-niveauet.
Doing so requires a 30% reduction in greenhouse gas emissions from 1990 levels.
EU har forpligtet sig til at bekæmpe klimaændringerne.
The European Union is firmly committed to combating climatechange.
I februar 2007 vedtog de 27 medlemsstater på Kommissionensanbefaling et ambitiøst program: Inden 2020 at reducere voresemissioner af drivhusgasser med 20 % og øge vedvarendeenergis andel af vores energiforbrug til 20 %.
Last February, the 27 Member States, acting on a Commission recommendation, set out an ambitiousprogramme: to reduce our greenhouse gas emissions by 20%by the year 2020 and to increase the share of renewable energyto 20%.
En indsats, dergår langt længere end Kyoto-målsætningen. Europa ønsker pådenne måde at skabe en kraftig dynamik og mobilisere restenaf verden.
These targets go well beyond the Kyoto objective,exemplifying Europe's intention to create a strong dynamicwhich can mobilize the rest of the world.
Hvis dette mål skal nås, er erhvervslivet og borgernetvunget til at revidere deres energiforbrug.
Achieving thisobjective will mean that economic sectors as well as citizens will have to rethink their energy consumption patterns.
Det gældernaturligvis også fiskeriet.
And fisheries will be part of this process.
I begyndelsen af 2007 satte EU sig et mål: at begrænse jordensgennemsnitlige temperaturstigning til 2 °C i forhold til detførindustrielle niveau. Et mål, som naturligvis ikke kun afhænger af Europa, men af alle verdens lande. Men ved at tage udgangspunkt idette perspektiv og med eksemplets magt vise, at det kan nås,forventer EU at trække et stort antal regeringer ind i denne dynamik.
At the start of 2007, the EU sets its objective of limiting the increase inthe planet's average temperatures to 2 °C from pre-industrial age levels.Obviously, achieving that objective will not depend on Europe alone,but will require efforts from every country in the world.
Denne principielle forpligtelse blev konkretiseret i 1997 i Kyoto, da de industrialiserede lande fastsatte et mål, som skal nås inden2012: at reducere udledningen af kuldioxid (CO2) med 5 % i forhold til1990-niveauet.
That commitment in principle became concrete in 1997,in Kyoto, when the industrialised nations set an objective for 2012: to reduce emissions of carbon dioxide (CO2) by 5% from 1990 levels.
EU, der tegner sig for 15 % af de samlede udledningerpå verdensplan, har forpligtet sig til at reducere dem med 8 %.
The European Union, which accounts for 15% of global emissions,undertook to reduce its emissions by 8%.
Konkret betyder det, at de europæiske ledere forpligter sig til inden2020 at reducere drivhusgasemissionerne i EU med 20 % og sikre, at 20 % af energiforbruget dækkes af vedvarende energi.
Concretely, European leaders have agreed to reduce the Union'sgreenhouse gas emissions by 20% by 2020 and to generate 20% of itsenergy from renewable sources.
Reduktionenaf drivhusgasemissioner skal endda fastsættes til 30 % for alle udvikledelande, hvis det lykkes at indgå en aftale for perioden efter 2012.
The drive to decrease greenhouse gasemissions will even have to be raised to a 30% target for all developedcountries if a global-level agreement is reached for the post-2012period.
Og hvad med fiskeriet?
And what about fisheries?
Med opbuddet af et stort diplomatisk arbejde lykkedes det Europa-Kommissionen at fastholde alle de øvrige partnere, så protokollenkunne træde i kraft den 16. februar 2005. EU blev rent faktisk førende ikampen for at redde klimaet.
At the price of a considerable diplomaticeffort, the European Commission succeeded in maintaining theaccession of all the other partners, which enabled the Protocol to enterinto force on 16 February 2005.
Fiskeriet er som forbruger af dieselolie naturligvis berørt af disse tiltag.Fangstsektoren tegner sig for 1,2 % af det samlede forbrug afolieprodukter og forbruger 640 l brændstof pr. landet ton.
Most importantly, though, the EU matched its words with actions,taking measures to reduce the use of fossil fuels.Those measures todayconcern society as a whole. Here are a few examples:
Det ernaturligvis et gennemsnit, for det er klart, at der bruges meget mereenergi til fiskeri med bundtrawl end til fiskeri med faststående net.
As an industry that consumes diesel fuel, fishing is naturally concernedby this action.The catching sector accounts for 1.2% of totalconsumption of petroleum products and requires 640 litres of fuel pertonne landed.This is an average figure, because it is easy to imaginethat the energy needs for bottom trawling are considerably higherthan those for fixed net fishing.
En analyse, der er foretaget i Europa af fiskeriprodukters3livscyklus, viser, at det i den produktionskæde, som resulterer i disse produkter, er fangstsektoren, der bidrager mest til jordens opvarmning.
A European analysis of the life cycle offishery products3points out that in the production chain thatculminates with these products, it is the catch sector that contributesthe most to global warming.
Men EU har især ladet handling følge ord ved at træffe foranstaltninger,som skal reducere anvendelsen af fossile brændstoffer. Disseforanstaltninger berører i dag hele samfundet.
In 1998, the Commission reached an agreement with vehiclemanufacturersto decrease average CO2emissions from newvehicles by 25%.
Men der er mulighed for store energibesparelser i denne sektor.
Yet the sector has high energy savings potential.
F.eks.kan man spare op til 20 % af energien ved at forbedre konstruktionenog anvendelsen af fartøjerne og udstyret.
Economies of up to20% are possible by improving the design and use of vessels andequipment.
Sådanne investeringer kanforetages med støtte fra Den Europæiske Fiskerifond (EFF).
Such investments can, moreover, receive financial backingfrom the European Fisheries Fund (EFF).
•Siden 2001 har EU i form af et direktiv indført målsætninger forudnyttelsen af vedvarende energi: 12 % af energiforbruget og 22 % af elforbruget skal i 2010 være dækket af vedvarendeenergi.
A directive adopted in 2001 sets targets for the use ofrenewable energy:12% of energy and 22% of electricityconsumed in 2010 must be generated from renewable sources.
Kommissionen har for nylig iværksat en undersøgelse af dette vigtigespørgsmål for at kortlægge alle muligheder og analysere deresrentabilitet på sigt.
The Commission recently launched a study on this important question,with the aim of identifying all possible changes and analysing theirprofitability over time.
Resultaterne af denne undersøgelse, som vil bliveløbende ajourført, vil blive lagt ud på internettet og være tilgængeligefor alle i branchen.
Upon its conclusion, online information will bemade available to operators via a regularly updated website.
•Siden 2003 skal alle nye og renoverede bygninger overholdenogle mindstenormer for energieffektivitet.
•Since 2003, all new and renovated buildings must comply withminimumenergy efficiencystandards.
Men det skal også understreges, at de foranstaltninger, der er truffet forat beskytte og bevare bestandene på det optimale niveau, også gørdet muligt at reducere energiforbruget.
It is also important to note that measures taken to protect resourcesand maintain stocks at their optimal level also help reduce energyconsumption.
En bedre forvaltning afbestandene vil forøge dem og samtidig reducere den fiskeriindsats, der er nødvendig for at udnytte dem.
Improved management will make stocks moreabundant and lessen the fishing effort needed to exploit them.
•Siden 2005 er der med det europæiske system for handelmed kvoter for drivhusgasemissionerindført kvoter foremissioner af CO2for 12 000 virksomheder inden for energi-,metal-, olie-, cement-, papir- og glassektoren samt den keramiskesektor.
• The European emissions trading schemecame into force in2005, imposing CO2emissions quotas on 12 000 companies inthe sectors of energy, steel, petroleum, cement, paper, glass andceramics.
•Siden 2005 er det med direktivet om fremme og anvendelse af biobrændstofbestemt, at der inden 2010 skal anvendes 5,75 % biobrændsel til transport.
•Also since 2005, the directive on the promotion and use ofbiofuelsimposes the use of 5.75% biofuel for transport by 2010.
Takket være denne politik burde det være muligt for EU at nå Kyoto-målene, selvom det er vanskeligt at styre emissionerne fratransportsektoren, som er steget med 22 % i EU siden 1990 (40 % for lastbiler).
With this policy, the EU looks set to meet its Kyoto targets, in spite ofthe difficulty of controlling emissions from transport, which have risenby 22% in the EU from 1990 levels (40% for trucks).
Siden udvidelsen den 1. januar 2007 grænser EU med derumænske og bulgarske kyststrækninger op til Sortehavet.
Following the enlargement of 1 January 2007, the European Union's borders now stretch to the Black Sea on the shores of Romania and Bulgaria.Two new sets of fishermen have joinedthe Common Fisheries Policy.
To nye fiskerisamfund er således kommet med i den fællesfiskeripolitik.
In Romania, the sector has tocope with both environmental and economic problems.
I Rumænien står sektoren over for problemer afbåde miljømæssig og økonomisk art.
The1970s and 1980s in Romania saw intensive production inmaritime and inland fisheries, as well as in aquaculture.
Der er tale om småfiskeri fra både, der bemandes af en eller to fiskere(3 000 registrerede fiskere).
This small-scale fishing is practiced in boats operated by one or two fishermen (3 000 operators are registered).
De fisker efter ferskvandsarter som majsild,basen, sandart, gedde, maller og forskellige former for karper.
They fish forfresh water species like allis shad, common bream, zander, pike,wels catfish and different species of carp.
I Donauog brakvandet omkring flodmundingen lever der flere størarter, bl.a.den berømte belugastør, som alle er i fare for at blive udryddet.Rumænien har for øvrigt netop indført et fiskestop på 10 år for størenfor at få genopbygget bestanden.
The Danube and thebrackish waters close to the delta are home to several species ofsturgeons, including the famous beluga, all of which are indanger of extinction. Romania has just adopted a 10-yearmoratorium on sturgeon fishing to encourage stock recovery.
Forbruget udgjorde 12 kg/år/indbygger, hvilket er et afde største i Centraleuropa.
Consumption peaked at 12 kg a year per inhabitant, one of thehighest in Central Europe.
Den rumænske flåde opererede i detøstlige Atlanterhav helt ned til Sydafrika.
The Romanian fleet operated in the East Atlantic all the way to South Africa.
Fiskeriproduktionen varseks gange større end i dag.
Aquaculture productionwas six times higher than it is today.
Efter 1989 ændrede privatiseringen afsektoren i en tid med økonomisk krise situationen radikalt.
From 1989, privatisation ofthe sector in a context of economic recession resulted in radicalchanges.
Med hensyn til akvakulturen er produktionen gradvist faldet fra 35 000 t i 1990 til 7 000 t i 2005.
Aquaculture production has gradually dropped from 35 000 tonnes in 1990 to 7 000 tonnes in 2005.
Sektoren beskæftiger 1 800 personerog opererer udelukkende i ferskvand, naturlige eller kunstige søer, og producerer forskellige karpearter, som det er traditionen i Centraleuropa.
Providing workfor 1 800 people, it is practised exclusively in fresh water, innatural or artificial ponds, and produces different kinds of carp, in the Eastern European tradition.
De rumænske myndigheder påtænker at udvikleakvakulturen med støtte fra Den Europæiske Fiskerifond. En stor del afde 230 mio. EUR, der er afsat til Rumænien indtil 2013, er såledesforbeholdt akvakulturprojekter.
The Romanian authorities planto develop aquaculture with support from the European Fisheries Fund: a large part of the € 230 million allocated to Romania forthe period up to 2013 is earmarked for aquaculture products.
Med et forbrug, der i dag er faldet til 4,4 kg/indbygger/år, er detrumænske marked ikke gunstigt med hensyn til udviklingen af enforarbejdningsindustri.
With consumption currently totalling only 4.4 kg per person per year, the Romanian market is not currently ready for thedevelopment of a processing industry.
I Donau-deltaet findes der kun en storsaltnings-/røgerifabrik, som beskæftiger 200 ansatte.
There is only one big plantfor fish smoking and salting in the Danube delta, which has some200 employees.
Havfiskeriet er i de sidste femten år blevet koncentreret om Sortehavet.
Maritime fishing activity has refocused on the Black Sea for thelast 15 years.
Produktionen faldt fra 14 000 t i 1988 til 6 000 t i 1990 og ligger i dag på 2 000 t. Landingerne består hovedsageligaf små pelagiske arter (85 %), især brisling (75 %).
From 14 000 tonnes in 1988, production dropped to6 000 tonnes in 1990 and has plummeted to 2 000 tonnes today.Landings are composed mainly of small pelagic species (85%),essentially sprats (75%).
De øvrigemålarter (mellem 20 og 50 t årligt) er ansjos, kulmule, kaspiskstamsild (en slags sild, som vandrer indtil 80 km op i Donau fraflodmundingen) sortehavspighvar, forskellige multearter ogvarierende fra år til år makrel.
Other catches (20 to 50 tonnes a year)include anchovies, whiting, Black Sea shad (a type of herring thatswims back up the Danube, as far as 80 km from the mouth of theriver), Black Sea turbot, different types of mullet and, dependingon the year, Atlantic bonito.
Et eutrofieret, invaderet hav
A sea plagued by eutrophication and invaders
På grund af den begrænsede mængde videnskabelige data omfiskeressourcerne i Sortehavet er det vanskeligt at sætte fingerenpå årsagerne til nedgangen i Rumæniens fiskeri ud over defaldende økonomiske investeringer.
Given the scarcity of scientific data on Black Sea fish resources, it ishard to identify the causes of the decline of the Romanian fishingsector other than a lack of economic investments.
Vi ved, at Sortehavet liderunder miljøproblemer, som nu søges løst (se indrammet tekst),men uden en systematisk vurdering af bestandene er detvanskeligt at få kendskab til deres reelle indvirkning på fiskeriet.
It is wellestablished that the Black Sea suffers from environmentalproblems that are now being addressed (see box), but in the lackof systematic stock evaluation, it is difficult to know their realimpact on fisheries.
På Kommissionens initiativ er man nu ved at forberedediskussioner med de øvrige lande, der støder op til Sortehavet(Tyrkiet, Ukraine, Rusland og Georgien) for at få lagt grunden til en forvaltning af de fælles bestande.
At the initiative of the European Commission,Romania is gearing up for discussions with the other statesbordering the Black Sea (Turkey, Ukraine, Russia and Georgia) tolay the bases for shared stock management.
Sortehavet er modtager for hele den forurening, derkommer fra de tre enorme floder, hvis vand løber ud i havet:Donau, Dnjepr og Don.
The Black Sea concentrates all the pollution carried by the three huge river basins that flow into it: the Danube, the Dniepr and the Don.
Det største problem ereutrofieringen1, der skyldes udledning af gødning fralandbruget, og urenset spildevand.
The biggest problemis eutrophication1, caused by agricultural fertilisers anduntreated waste water.
Eutrofieringen er skyld ifiskedødeligheden, de stigende planktonforekomster ogden dalende biodiversitet.
Inthe past few years, some improvement has been observedthanks to the work of international bodies such as the Black in E e
Man har i de sidste par årkonstateret visse fremskridt på grund af internationaleorganers indsats, f.eks.
The Romanian fleet is made up of around 450 vessels, mostlysmall craft that fish with a fixed net in coastal waters.
Sortehavskommissionens2arbejde forat genopbygge miljøet, og ICPDR3vedrørende forbedring afkvaliteten af det vand, der stammer fra Donau.
Sea Commission2, for environmental recovery, and the ICPDR3, for improvement of the quality of the waters of the
Fiskeriet i de indre farvande, især på Donau og i Donau-deltaet, har altid været mere produktivt end fiskeriet i Sortehavet.Lokalsamfundene omkring Donauflodens delta er i alt væsentligtafhængige af denne aktivitet, som også har lidt under sektorenstilbagegang.
Inland fisheries, primarily in the Danube and its delta, have alwaysbeen more productive than fishing activity in the Black Sea.
Produktionen faldt fra 26 000 t i 1988 til 13 000 t i 1990 og nåede helt ned på 4 000 t i 2005.
The communities of the Danube delta depend heavily on thisactivity, which has also suffered from the decline of the sector.Production slipped from 26 000 tonnes in 1988 to 13 000 tonnesin 1990 and dropped to 4 000 tonnes in 2005.
Det næststørste problem er udbredelsen af enmeduseslægt, ribbegoplen (Mnemiopsis leidyi), som blevutilsigtet indført omkring 1980 med tankskibenesballastvand.
The other problem is the proliferation of a species ofjellyfish, the American Ctenophore, or comb jelly,(Mnemiopsis leidyi), which was accidentally introducedaround 1980 via the ballast water of ships.
Den lever af plankton, rogn og larver og harbevirket, at hele populationer af små indigene pelagiskearter er blevet udryddet.
Feeding onplankton, eggs and larvae, it caused a collapse in stocks ofsmall native pelagic species.
Denne gople er selv i dag offer foren anden gopleart fra det vestlige Atlanterhav(Beroe ovata),der udelukkende lever af andre gopler med en deraffølgende kraftigt decimeret bestand af ribbegoplen.
It is now falling victim toanother West Atlantic ctenophore (Beroe ovata),which feedsexclusively on other jellyfish and is currently decimating the American comb jelly.
(1)Iltmangel på grund af overdreven udvikling af vegetationen i vandet.(2)Kommissionen for Beskyttelse af Sortehavet mod Forurening – www.blacksea-commission.org(3)Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Donau – www.icpdr.org
(1)Depletion of oxygen in the water due to the excessive development of aquatic vegetation.(2)Commission on the Protection of the Black Sea Against Pollution – www.blacksea-commission.org(3)International Commission for the Protection of the Danube River – www.icpdr.org
På stedet
Out and about