natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det gælder karpe, der primært produceres i Ungarn, Slovakiet, Tjekkiet og Polen. Forbuddet vil også påvirke størbrugene i Spanien og Frankrig og cichliden, som opdrættes i nogle økologiske brug i Nederlandene.
‘Triploidisation was authorised until recently in France and used widely in organic farms that produce large trout for smoking’, explains Marine Levadoux, technical officer for the Interbranch Technical Committee on Aquaculture Products (Comité interprofessionnel des produits de l’aquaculture – CIPA).
Til gengæld har akvakulturproducenterne tre år til at tilpasse reproduktionsprocessen, så den opfylder kravene (2).
From now on, large organic smoked trout will have to come from sea-based farms, which do not exist in France at present.
Svarer til halvdelen af den globale produktion. • 5 største producentlande i EU: Det Forenede Kongerige, Irland, Ungarn, Grækenland og Frankrig.• Laks: vigtigste økologiske opdrætsart.
‘Transposition of the Regulation has made this point even more restrictive, with the result that now only 20 % of Brittany’s coasts are eligible’, observes Jean-François Arbona.
Fremover skal de store røgede økologiske ørreder komme fra havbrug, som der i øjeblikket ikke findes nogen af i Frankrig. Men det kan ikke desto mindre blive nødvendigt at benytte en udvælgelsesproces for at imødegå denne vanskelighed.
• 123: the number of certified organic fish farms in Europe in 2008.• 50 000 tonnes: organic aquaculture production in the European Union in 2008, half of global production. • 5 main producer countries in the EU: United Kingdom, Ireland, Hungary, Greece and France.• Salmon: the main species farmed organically.
Hvad endelig angår toskallede bløddyr (østers, muslinger osv.), er der strenge begrænsninger på videreopdrætsområderne.
Adaptation periods are established: organic fish farms have until 2013 to meet the criteria in certain cases spelled out by the Regulation.
Det gælder også høstområder for tang. »På det punkt har gennemførelsen af forordningen medført, at reglerne blev endnu strengere, så kun 20 % af Bretagnes kyster i dag kan godkendes,« forklarer Jean-François Arbona.
On the other hand, any new organic farm will have to comply with the European specifications immediately.
Det gælder om at sikre hver producent et vist råderum.
products by lowering the cost of placing them on the market.
I øvrigt er det bestemt i forordningen, at det er muligt at ændre visse punkter medio 2013, hvis medlemsstaternes anmodninger viser sig at være teknisk acceptable.
Due to the absence of cross-border labelling systems in Europe, operators used to have to bear the costs of re-certification of products they wished to sell in other Member States.
Det skal understreges, at forordningen ikke udløser en brutal ændring af de eksisterende akvakulturbedrifter. Der er planlagt en vis tilpasningsfrist.
Taking into account the diversity of geographical situations in the countries of the Union, the Regulation seeks to achieve a smooth transition in order to avoid difficulties for operators.
De økologiske brug har således indtil 2013 til at opfylde kravene i visse tilfælde, der er fastlagt i forordningen.
A single operator, for instance, may run an organic fish farm and a conventional fish farm if certain physical separation conditions are complied with.
Til gengæld skal enhver ny økologisk akvakulturproducent fra oprettelsen af bruget overholde EU-specifikationerne. Disse specifikationer er progressive.
However, the Regulation does not impose a minimum separation distance, leaving it to Member State authorities to define physical separation rules based on local production conditions.
F.eks. er det bestemt i forordningen, at 80 % af ynglen stadig må være ikkeøkologisk i 2010, og at andelen i 2013 må være 50 %. Først i 2015 skal al yngel være økologisk.
The text also provides for the possibility of revising certain points from mid-2013 if requests from the Member States are technically acceptable.
Takket være den nye forordning vil den europæiske forbruger tydeligt kunne identificere de økologiske akvakulturprodukter, der opfylder EU-standarden for økologisk produktion.
With this new Regulation, the organic aquaculture products that meet European organic production standards will be clearly identified for European consumers.
Målet er at garantere en sund fødevareproduktion af høj kvalitet og begrænse virkningen heraf for vandmiljøet mest muligt. Denne lovgivning vil forbedre konkurrenceevnen for de økologiske akvakulturprodukter ved at gøre det muligt at reducere omkostningerne til markedsføring.
The aim is to guarantee the production of wholesome and high quality foods while reducing to a minimum the impact on the aquatic environment.
Imidlertid står der ikke i forordningen, hvilken minimumsafstand der skal være mellem
This legislation will improve the competitiveness of organic aquaculture
(2) På visse betingelser kan den kompetente myndighed tillade virksomheder, der producerer akvakulturdyr og tang, og som allerede var etableret og blev drevet i overensstemmelse med nationale regler for økologisk produktion før ikrafttrædelsen af forordning 710/2009, i en periode på tre år at bevare deres økologiske produktionsstatus, mens de ændrer produktionen, så den kommer i overensstemmelse med forordningens bestemmelser.
(2) Under certain conditions, the competent authority may authorise for a period of three years, those aquaculture animal and seaweed production units that already operate under nationally accepted organic rules before entry into force of Regulation 710/2009, to keep their organic production status while adapting to the rules of the new regulation.
En køreplan for integreret havovervågning
A roadmap for integrated maritime surveillance
Systemerne for kontrol og opfølgning, der allerede bruges i dag på havområdet (maritim sikkerhed og sikring, beskyttelse af havmiljøet, fiskerikontrol, kontrol af ydre grænser osv.) er for adskilte i deres funktion i dag.
Monitoring and tracking systems already in use at sea (maritime safety and security, protection of the marine environment, fisheries control, control of external borders, etc.) still operate in a fragmented way.
Sidste år offentliggjorde Europa-Kommissionen en meddelelse (KOM(2009) 538), hvor den beskrev sit ønske om en bedre integration af systemerne for at sikre større effektivitet. Kommissionen nedsatte derfor en gruppe eksperter fra medlemsstaterne, der skulle arbejde med at indføre et fælles informationsudvekslingsmiljø kaldet CISE (Common Information Sharing Environment).
In 2009, the European Commission published a Communication (COM(2009) 538) announcing its wish to achieve further integration of these services to improve their efficiency.
I overensstemmelse med medlemsstaternes anmodning præsenterede Kommissionen den 20. oktober 2010 (KOM(2010)584) en køreplan for etaperne i konkretiseringen af CISE frem mod 2012.
At the request of Member States, the Commission presented a roadmap on 20 October 2010 (COM(2010) 584) that outlines the stages of development of the CISE for 2012.
Der skulle være seks etaper fra identificering af alle brugergrupper (ultimo 2010) til definition af gensidige adgangsrettigheder til visse prædefinerede data (2012).
The process will involve six stages, from identification of all the user communities (end 2010) to definition of mutual access rights to certain predefined data (2012).
Gennemførelsen af denne køreplan skulle lede gennem etaperne og frem til den endelige indførelse af CISE.
Implementation of the roadmap will determine the next steps towards setting up the CISE.
I Østersøen udløser torskens gode sundhedstilstand og den dårlige tilstand i bestandene af små pelagiske arter store ændringer i fiskerimulighederne i 2011.
In the Baltic Sea, the good state of cod stocks and the poor state of pelagic stocks call for major changes to fishing opportunities for 2011.
På Kommissionens forslag er de samlede tilladte fangstmængder (TAC) for torsk blevet sat op, mens TAC for sild og brisling er sat betydeligt ned.
At the proposal of the Commission, total allowable catches (TACs) for cod were increased, while those for herring and sprat were cut significantly.
For torskens vedkommende nyder den østlige bestand godt af virkningerne af forvaltningsplanen, den skærpede kontrol og en stor rekruttering.
For cod, the eastern stock is reaping the benefits of the management plan, enhanced control measures and high recruitment.
Ifølge planen stiger TAC med 15 % fra 51 267 til 58 957 tons.
In keeping with the plan, the TACs were raised by 15 %, from 51 267 tonnes to 58 957 tonnes.
Den vestlige bestand har oplevet en let forbedring, som i henhold til planen muliggør en stigning på 6 % i TAC fra 17 000 til 18 800 tons.
The western stock is showing a slight improvement, making possible a 6 % increase in the TACs, from 17 700 tonnes to 18 800 tonnes, also in keeping with the plan.
I modsætning til torsken viser de små pelagiske arter tegn på nedgang i kraft af en konstant faldende rekruttering.
Unlike cod, small pelagic species are showing signs of decline as recruitment continues to shrink.
For sildens vedkommende er de største fald i biomassen sket i den centrale og den vestlige bestand.
For herring, the central and western stocks are experiencing the largest declines in biomass.
Den vestlige er sågar på sit laveste niveau nogensinde.
The western stock has even sunk to a record low.
På forslag fra Kommissionen er TAC for vestlig sild blevet sat ned med 30 % fra 22 690 til 15 884 tons.
At the proposal of the Commission, the TACs for western herring were cut by 30 %, from 22 690 to 15 884 tonnes.
TAC for den centrale bestand, der er størst, er nedsat med 15 % fra 126 380 til 107 420 tons (Kommissionen foreslog en reduktion på 28 %).
The TACs for the central stock, the largest, were reduced by 15 %, from 126 380 to 107 420 tonnes (the Commission had proposed a 28 % reduction).
For sild i Den Botniske Bugt er TAC hævet med 1 % (104 369 tons), mens TAC for sild i Rigabugten (36 400 tons) ikke ændres trods Kommissionens forslag om at reducere mængderne med henholdsvis 12 og 10 %. For brislings vedkommende (en enkelt bestand i hele Østersøen) er TAC nedsat med 24 % (fra 379 000 til 288 766 tons), mens Kommissionen foreslog 30 %.
The TACs for herring for the Gulf of Bothnia were increased by 1 % (104 369 tonnes) while those for the Gulf of Riga (36 400 tonnes) did not change, in spite of the Commission’s wish to cut them by 12 % and 10 % respectively.
Med hensyn til laks er TAC for hovedbestanden reduceret med 15 % på grund af faldet i overlevelsesprocenten for ungfisk i havet og den dårlige tilstand i visse flodbestande (fra 294 246 til 250 109 tons).
For salmon, the TACs for the stock in the main basin were reduced by 15 % due to the decrease in the survival rate of young fish at sea and the poor state of certain river stocks (from 294 246 to 250 109 tonnes).
Bestanden i Den Finske Bugt bliver ikke udsat for en nedsættelse af TAC (15 419 tons), idet årsagerne til problemet i højere grad skal løses i de indre farvande end i havet.
The TACs for the Gulf of Finland stock were not cut (15 419 tonnes) since the causes of the problem need to be addressed more in inland waters than at sea.
Fakta og nøgletal om den fælles fiskeripolitik
Facts and figureson the CFP
UDGAVE
EDITION
Statistikker er leveret af Eurostat.
Statistics provided by Eurostat.
Data vedrørende fi skerfl flåden, beskæftigelse og EU-støtte er leveret af Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri.
Data on fleet, jobs and Community aid provided by the Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries.
Data vedrørende andre lande end EU-27-EØS (Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) og kandidatlandene samt vedrørende forbrug er leveret af FAO.
Data on countries other than EU27-EEA and candidate countries, as well as consumption data, provided by the FAO.
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-serveren (http://ec.europa.eu)Bibliografi ske data findes bagest i denne publikation
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).Cataloguing data can be found at the end of this publication.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2008ISBN 978-92-79-07975-7
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2008ISBN 978-92-79-07978-8
Fangstmængder
Total catches
Den Europæiske Union med 27 medlemsstater.Den Europæiske Union før tiltrædelse af BG og RO.Den Europæiske Union før tiltrædelsen af BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, PL, RO, SI og SK.Den Europæiske Union før tiltrædelsen af BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, AT, PL, RO, SI, SK, FI og SE.
European Union of 27 Member States.European Union before the accession of BG and RO.European Union before the accession of BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, PL, RO, SI, SK.European Union before the accession of BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, AT, PL, RO, SI, SK, FI, SE.
Verdens samlede produktion fra fiskeri og akvakultur stiger fortsat stabilt (1%).
Total world production from fisheries and aquaculture continues to rise (1%).
Med 4,4% af den samlede produktion er Den Europæiske Union (EU-27) verdens tredjestørste producent.
The enlarged European Union (EU-27) istheworld's third largest producer, accounting for around 4.4% of this total.
Hvert år i de sidste 20 år er den samlede produktion fra EU’s fiskerisektor faldet en smule i forhold til det foregående år.
Total production in the European Union fisheriessector declined slightly from previous years, as it has for the past 20 years.
I EU er Spanien og Danmark de største producentermåltimængde.
Within the EU, the biggest producers in termsofvolume are Spain and Denmark.
Største producenter i verden (2005)(fangster og akvakultur)
EU and the world (2005)(catches and aquaculture)
Produktion pr. medlemsstat (2006)(fangster og akvakultur) (mængde i tons)
Production by Member State (2006)(catches and aquaculture) (volume in tonnes)
Produktion pr. kandidatland (2005)(fangster og akvakultur) (mængde i tons)
Production by candidate country (2005)(catches and aquaculture) (volume in tonnes)
Selv om EU’s flåde er til stede overalt i verden, stammer EU’s fangster hovedsageligt fra det østlige Atlanterhav og Middelhavet og består især af sild, brisling og makrel.
Although the European fleet operates worldwide, EU catches are taken primarily in the East Atlantic and Mediterranean.Herring, sprat and mackerel make up the greater part of them.
De største fiskerinationer er Danmark, Spanien. Det Forenede Kongerige og Frankrig, der tegner sig for over halvdelen af de samlede fangstmængder.
The leading fishing countries are Denmark, Spain, the United Kingdom and France, which account for more than half the catches.
Verdens samlede fangstmængde fordelt på vigtigste fiskeriområde (2005) (mængde i tons)
Total world catches by major fishing area (2005)
EU’s samlede fangstmængde fordelt på vigtigste fiskeriområde (2005) (mængde i tons)
Total EU-27 catches by major fishing area (2005)
Det nordvestlige Stillehav
Pacific, Northwest
Det sydøstlige Stillehav
Pacific, Southeast
Det vestlige, centrale Stillehav
Pacific, Western Central
Middelhavet og Sortehavet516 086
Mediterranean and Black Sea516 086
Det sydvestlige Atlanterhav
Atlantic, Southwest
Det nordvestlige Atlanterhav
Atlantic, Northwest
Det nordvestlige Atlanterhav63 341
Atlantic, Northwest63 341
Det sydvestlige Atlanterhav 84 324
Atlantic, Southwest 84 324
Samlede fangstmængde for verdens største producenter (2005), pr. medlemsstat (2006) eller kandidatland (2005) (mængde i tons)
Total catches of main world producers (2005), by Member State (2006) or candidate country (2005)(volume in tonnes)
Fø der n
South K
Medlemsstaternes andel i procent af den samlede EU-fangstmængde (2006)
Catches of Member States as a share of total EU catches (2006)
De 5 vigtigste arter pr. medlemsstat (2006)
Top 5 species by Member State (2006)
Alm. makrel
Mackerel
Rødfisk
Redfishes
Havaborre-slægt
Groupers
Dybhavsrødfisk
Deepwater redfish
Alm. aborre
Perch
De 5 vigtigste arter pr. kandidatland (2005)
Top 5 species by candidate country (2005)
Bugstribet bonit
Atlantic bonito
Disse tal viser værdien og vægten af de fiskerivarer, der er landet i havne i EU-medlemsstater af alle fartøjer uansetoprindelse.
These figures represent the value and weight of fisheries products landed in ports of EU Member States by all vessels,without distinction of origin.
Med en gennemsnitlig pris på fiskerivarer i EU på 1,50 EUR/kg i 2006 er prisen på fiskerivarer i EU stegetensmule, hvilket afspejler en mindre nedgang i landinger og en let stigning i værdien af de landede varer.
The 2006 average price of €1.50/kg for fisheries products in the European Union showsasmall increase, reflecting a slight decline in landings and a slight increase in the value of the products landed.
Mængde og værdi af landinger i medlemsstaterne (2006) (mængde i tons, værdi i 1 000 EUR)
Volume and value of landings in Member States (2006) (volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Samlet værdi i 1 000 EUR: 6 701 754NB:Der findes ingen tal for EE, LV, LT, PL og RO; ikke relevant for CZ, LU, HU, AT og SK.
Total in thousands of EUR: 6 701 754NB:figures were not available for EE, LV, LT, PL and RO, and were not relevant for CZ, LU, HU, AT and SK.
I kystegne, hvor der ofte ikke er så mange alternativer til beskæftigelse inden for fiskeriet, spiller beskæftigelsenifiskerisektoren en stor rolle.
Employment in the fisheries sector plays a significant role in coastal regions where employment alternatives are oftenscarce.
Det gælder ikke kun fiskerne, men hele sektoren, dvs. også forarbejdning, afsætning,distribution og akvakultur.
The number of people employed in the fisheries sector is not limited to the number of fishermen at sea.
Kvinder udgør gennemsnitligt en fjerdedel af de ansatte i sektoren.
The entiresector is concerned, including processing, marketing, distribution and aquaculture.
Beskæftigelse i fiskerisektoren, fordelt på køn (2003)
Fisheries sector employment by gender (2003)
EU-25 i alt: 415 851 (mænd: 307 076 — kvinder: 108 775)
Total EU-25: 415 851 (Male: 307 076 – Female: 108 775)
NB:Der findes ingen data for LU.
NB:data were not available for LU.
Den fælles fiskeripolitiks vigtigste mål er at sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne.
The main objective of the Common Fisheries Policy is to guarantee sustainable exploitation of fisheries resources.
Her spiller forvaltningafflådekapaciteten en afgørende rolle. I henhold til EU-lovgivningen må fiskerflådens samlede kapacitet ikke øges, og hvisder ydes offentlig støtte til skrotning af et fiskerfartøj, kan den tilsvarende kapacitet ikke erstattes — flådekapaciteten skalnemlig nedsættes permanent.
To thatend, the management of fleet capacity is an essential tool.
I løbet af de seneste 15 år er kapaciteten i EU-15’s fiskerflåde faldet jævnt hvert år med ca. 1,5% i tonnage og 2 %imaskineffekt.
Over the past 15 years, the capacity of the EU-15 fishing fleet has decreased at a steady yearly rate of approximately 1.5%interms of tonnage, and 2% in terms of power.
Trods udvidelserne af EU i 2004 og 2007 var antallet af fartøjer i december 2007 88 500 eller 18 000 mindre end i 1995.
Despite the enlargements of the EU in 2004 and 2007, the number of vesselsin December 2007 was 88 500, i.e. 18 000 less than in 1995.
EU-fiskerflådens kapacitet efter længde(Situation pr. 1. december 2007)
Capacity of the EU fishing fleet by length class(on 1 December 2007)
Medlemsstaternes flåder(Situation pr. 1. december 2007)
The fishing fleet of Member States(on 1 December 2007)
Udviklingen i EU’s fiskerflådes kapacitet i perioden 1992-2006 i kW /1 000 in eff ek t
Trend in EU fishing fleet capacity between 1992 and 2006
NB:Den øgede registrerede tonnage i 1999-2001 er ikke reel, men skyldes overgangen fra de nationale systemer til måling af tonnage til EU’s system.Gennemsnitligt er et fartøjs tonnage i BT større end tonnagen målt i nationale enheder.Stigningen i maskineffekt i 1998 skyldes, at franske oversøiske departementers flåder nu medtages i beregningen af EU-flåden.
On average, the GT tonnage of a vessel is greater than its tonnage measured in the various national units.The increase in power shown in 1998 is due to the inclusion in the Community Fishing Fleet register of the vessels registered in the French Outermost Regions.
Udviklingen i antal fartøjer i EU’s fiskerflåde i perioden 1992-2006
Trend in number of vessels in the EU fishing fleet between 1992 and 2006
NB:Stigningen i antal fartøjer i 1998 skyldes, at franske oversøiske departementers flåder nu medtages i beregningen af EU-flåden.
NB:The increase in the number of vessels shown in 1998 is due to the inclusion in the Community Fishing Fleet register of the vessels registeredinthe French Outermost Regions.
Fiskerflådens kapacitet efter type fiskeredskab (pr. 1. december 2007)
Fishing fleet capacity according to type of gear (on 1 December 2007)
EU’s akvakulturproduktion ligger på omkring 1,2 mio. tons til en værdi af 2,8 mia. EUR.
EU aquaculture output is in the region of 1.2 million tonnes, while its value amounts to €2.8 billion.
Akvakulturen repræsenterer 18,4% af EU’s samlede fiskeriproduktion og 2 % af verdens samlede akvakulturproduktion, der er i kraftig stigning.
This representsapproximately 18.4% of the total volume of domestic fisheries production and 2% of world aquaculture production, whichcontinues to expand rapidly.
Akvakultureneren interessant udviklingsmulighed i Europa, især i regioner, hvis havfiskeri er i tilbagegang.
Aquaculture offers attractive development opportunities in Europe, especially in regionsaffected by the decline of sea fishing.
Samlet akvakulturproduktion pr. medlemsstat (2005)
Total aquaculture production by Member State (2005)
(mængder i tons og værdi i 1 000 EUR)
(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
Andre store producenters samlede akvakulturproduktion (2005)
Total aquaculture production of other important producers (2005)
De 10 vigtigste arter produceret i akvakultur i EU (2005)(mængde i tons)
Top ten species produced in aquaculture in the European Union (2005)(volume in tonnes)
De 5 vigtigste arter produceret i akvakultur pr. medlemsstat (2006)
Top 5 species produced in aquaculture by Member State (2006)
Østers
Pacific cupped oyster
Europæisk malle
Sheatfish
Almindelig stør
Sturgeon
Røddinger
Chars
De 5 vigtigste arter produceret i akvakultur pr. kandidatland (2005)
Top 5 species produced inaquaculture by candidatecountry (2005)
Fiske- og akvakulturprodukter spiller en stor rolle i kosten i både Europa og resten af verden som en værdifuld proteinkildeogsund spise.
Fisheries and aquaculture products play a significant role in human diet, both in Europe and worldwide, as a valuable sourceof protein–rich healthy food.
Forbruget af disse produkter udgør globalt set 16,1 kg/person/år eller svarende til 15,5% af forbrugetafanimalsk protein.
Global consumption of these products stands at 16.1 kg/head/year, or 15.5% of total animalprotein consumed.
Det gennemsnitlige forbrug af fisk i EU ligger på 21,4 kg/person/år og varierer fra 3,9 kg/person/år i Rumænien til 56,5kg om året pr. person i Portugal.
In the European Union, average consumption of fish is 21.4 kg/head/year. Consumption ranges from3.9kg/head/year in Romania to 56.9 kg/head/year in Portugal.
Forbrug af fiskeprodukter pr. indbygger* (2003) Mængde (kg/person/år)
Per capita consumption* of fishery products (2003) Supply (kg/head/year)
* Tilgængelige tal for forbrug pr. indbygger
* Available supply per head
For at opfylde den fælles fiskeripolitiks mål yder EU økonomisk støtte til fiskeindustrien.
To achieve the objectives of the Common Fisheries Policy (CFP) the European Union provides financial support to the fishingindustry.
Den Europæiske Fiskerifond (EFF)dækker perioden 2007-2013. EFF yder bistand på områder som omstrukturering af flåden, kystnært fiskeri, faciliteterifiskerihavne, bæredygtig akvakultur samt forarbejdning og markedsføring af fiskerivarer og akvakulturprodukter.EFF’ssamlede budgetbevilling for perioden 2007-2013 udgør 4,3 mia. EUR.
The European Fisheries Fund (EFF) covers the programming period 2007-2013.