natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uanset den finansielle tilskyndelse, der måtte gøre sig gældende, er de udenlandske investorer — af stort set samme grunde som nationale investorer — ikke nødvendigvis tiltrukket af de steder, hvor behovet er størst (infrastrukturmangler, mangel på faglært arbejdskraft osv.).
Community enterprise, industrial and innovation policy is aimed at strengthening the competitiveness of EU producers by promoting competition, ensuring access tomarkets and establishing an environment which is conducive to R & D across the Union.
Derfor er tendensen, at DUI-aktiviteten i uforholdsmæssig høj grad går til de stærkere og ikke de svagere dele af Unionen.
FDI, therefore, tends to go disproportionately to the stronger rather than the weaker parts of the Union.
I perioden 1999-2001 repræsenterede investeringstilstrømningen ca. 21% af BNP i Irland - landet med det næststørste BNP pr. indbygger i EU — 15% i Danmark (landet med det tredje højeste niveau) og 13% i Nederlandene (det fjerde højeste).
Over the period 1999–2001, investment inflows represented around 21% of GDP in Ireland — the country with the second highest GDPper head in the EU — 15% inDenmark (the country with the third highest level) and 13% in the Netherlands (the fourth highest).
I modsætning hertil udgjorde udlandsinvesteringerne i Portugal kun lidt over 4% af BNP. De laveste DUI-tilstrømninger sås imidlertid i
By contrast, inflows into Portugal amounted to only just over 4% of GDP, while the countries with the
Styrket almen og faglig uddannelse
5 and businesses, and slow take-up of information and communication technologies.
Succes med at gennemføre den europæiske beskæftigelsesstrategi forudsætter en klar forpligtelse fra medlemsstaterne til at hjælpe arbejdstagere og virksomheder med at forbedre deres tilpasningsevne, til at få flere folk i beskæftigelse, til at investere mere — og mere effektivt — i menneskelig kapital og til at forbedre styreformerne.
0 0 enterprises increase their adaptability, attract more people into employment; investmore, and more effectively, in human capital and improve governance.
Ved aktivt at styrke den sociale inddragelse bidrager man således til både at mindske uligheder i adgangen til beskæftigelse og til at forøge økonomiens vækstmuligheder.
Action to increase social inclusion contributes both to reducing inequalities in access to employment and to raising the growth potential of the economy.
Efter Lissabon, en fælles strategi til social inddragelse, blev vedtaget af EU i 2001.
Following Lisbon, a common strategy for social inclusion was adopted by the EU in 2001.
I den anden generation af nationale handlingsplaner, som medlemsstaterne udarbejdede i 2003, anerkendes det flerdimensionale islæt af social udelukkelse og behovet for at bekæmpe dette via en bred vifte af initiativer, der sikrer, at de økonomi, beskæftigelses- og socialpolitiske områder gensidigt støtter hinanden.
The second generation of national action plans produced by Member States in 2003 recognises the muliti-dimensional nature of social exclusion and need to combat it through a wide range of measures bymaking economic, employment and social policies mutually supportive.
Et højt uddannelsesniveau og høje standarder for faguddannelse, som er tilgængelig gennem et helt arbejdsliv, er afgørende for at styrke innovationskapaciteten i hele Unionen og for at indfri målsætningen fra Lissabon om at blive verdens mest dynamiske og videnbaserede økonomi.
Disparities in access to Community funding for research programmes are still evident, particularly at regional level, though the Sixth Framework Programme is in part aimed at improving links between scientific centres in the more central parts of the EU and those in peripheral areas.
Programmet ”Education and Training 2010” om almen og faglig uddannelse er gennemført som hjælp til at nå dette mål og tillige i hensigt om at gøre Europas almene og faglige uddannelse til ”en verdensreference for kvalitet inden 2010”.
Strengthening education and training
Unionens forpligtelse til at skabe lige vilkår for mænd og kvinder skal omsættes til en omfattende main-streaming-tilgang, der sikrer, at der i planlægning og gennemførelse af alle politikker tages hensyn til deres indvirkning på kønsligestillingen.
The Union’s commitment to equality between men and women needs to be translated into a comprehensive mainstreaming approach, ensuring that all policies take account of their gender impact in planning and implementation.
Hvis Lissabonbeskæftigelsesmålet med tidsfristen 2010 skal nås, må de underliggende faktorer for kønskløften, hvad angår beskæftigelse, arbejdsløshed og indkomst, takles energisk.
If the Lisbon employment target set for 2010 is to be achieved, the factors underlying the gender gap in employment, unemployment and pay need to be tackled vigorously.
I dette øjemed bør der følges op på tiltag, der får kvinder i beskæftigelse, motivere dem for at blive længere på arbejdsmarkedet og gør det lettere at forene en arbejdskarriere med familiemæssige ansvar via et udbud af pasningsfaciliteter.
In this respect, actions which attract women into employment, encourage them to stay longer in the labourmarket and make it easier to reconcile a working career with family responsibilities through the provision of care facilities should be further pursued.
Bæredygtig vækst og flere i job via miljøbeskyttelse
More and better jobs in an inclusive society
Opretholdelse af økonomisk udvikling og skabelse af langsigtede stabile jobs forudsætter, at miljøet beskyttes mod vækstens eventuelle følger og at der ikke drives rovdrift på udtømmelige ressourcer.
At the Lisbon European Council, the EU defined a comprehensive strategy aimed at longterm economic growth, full employment, social cohesion and sustainable development in a knowledgebased society.
I det sjette miljøhandlingsprogram, Vores fremtid — vores valg, fastlægges de miljøområder, hvor man må sætte aktivt ind for at kunne forfølge EU’s økonomiske og sociale mål.
The European Employment Strategy (EES) was revised in 2003 better to underpin in an enlarged Union the objectives set at Lisbon and was directed at supporting Member State efforts to reform their labourmarkets, achieve full employment, increase quality and productivity at work and reduce social disparities.
Der må navnlig gøres en aktiv indsats for at begrænse klimaændringen, bevare det naturlige miljø og biodiversiteten, nedbringe mængden af sundhedsskadelige emissioner og mindske
Success in implementing the EES depends on a clear commitment from Member States to help workers and
På Det Europæiske Råd i Lissabon definerede EU en omfattende strategi med henblik på at skabe en langsigtet økonomisk vækst, fuld beskæftigelse, social samhørighed og bæredygtig udvikling i et videnbaseret samfund.
The Sixth Environmental Action Programme, Our Future — Our Choice, sets out the environmental actions necessary to sustain the pursuit of the EU’s economic and social objectives.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi blev revideret i 2003, således at den i en udvidet Union var bedre i stand til at støtte målsætningerne fra Lissabon og fik sigte mod at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at reformere deres arbejdsmarkeder, opnå fuld beskæftigelse, styrke kvalitet og produktivitet på arbejdspladsen og mindske sociale skævheder.
These involve limiting climate change, preserving the natural environment and biodiversity, reducingemissionsdamaging to health and diminishing the use of natural resources by cutting waste. They also involve taking account of environmental considerations when implementing structural policy decisions involving investment.
Siden 1992, da reformprocessen begyndte, er den direkte støtte til producenterne steget til 70% af de samlede udgifter, men den ligger stadig under EU-gennemsnittet i Spanien, som er det eneste samhørighedsland, hvor dette gør sig gældende.
Since the reform process began in 1992, direct aids to producers have risen to 70%of total spending, but they remain below theEUaverage in Spain, the only cohesion country where this is the case .
Gennemsnitligt er udbetalingerne større i forhold til indkomsten for store og mellemstore bedrifter end for små bedrifter.
On average payments are larger relative to income for large andmedium-sized holdings than for small ones.
Det indre marked og tjenester af generel økonomisk interesse
0 0 The internal market and services of general economic interest
Støtten til udvikling af landdistrikter i perioden 20002006 er større i Mål 1regioner (56% af de samlede udgifter) end i andre dele af EU, selv om kun ca. 10% af pengene går til at styrke økonomien i landdistrikter ud over de landbrugsrelaterede.
Support for rural development in the 2000–2006 period is larger in Objective 1 regions (56% of the total spent) than in other parts of the EU, though only around 10% of this goes on measures to strengthen the rural economy outside of agriculture .
I næste programmeringsperiode, 2007-2013, bliver udgifterne til landbrugspolitikken lavere i faste priser, de direkte udbetalinger gøres uafhængige af produktionen, støtten til større bedrifter nedskæres, minimumspriserne sænkes og der lægges større vægt på både udvikling af landdistrikter og miljøpolitik.
In the next programming period, 2007 to 2013, CAP expenditure will be lower in real terms, with a decoupling of direct payments from production, a reduction of payments to large holdings, lower prices and more emphasis on both rural development and the environment.
Det offentlige er derfor blevet pålagt nogle serviceforpligtelser, der skal sikre, at alle kan få adgang til disse ”tjenesteydelser af generel økonomisk interesse”, af rimelig kvalitet og til rimelige priser, som EU-traktaten (artikel 16) kræver det.
Public service obligations have, therefore, been established to ensure that everyone can obtain essential services — or ‘services of general economic interest’ — of reasonable quality and at affordable prices, as required by the EU Treaty (Article 16).
Der er stillet fællesskabsmidler til rådighed med sigte på, at disse forpligtelser overholdes overalt i EU.
Community funds have beenmade available to help ensure that these obligations are respected across the EU.
Med udvidelsen stiger beskæftigelsen inden for landbruget i EU med ca. 60% og der komme betydeligt flere små bedrifter.
With enlargement, employment in agriculture in the EU will increase by around 60%with a substantial rise in the number of small holdings.
Andelen af landbrugspolitikkens samlede udgifter, der går til Mål 1regioner i både nye og gamle medlemsstater, skønnes at vokse med ca. 10 procentpoint til omkring to tredjedele.
The share of total spending under the CAP going to Objective 1 regions in the new and existingMemberStates is estimated to increase by around 10 percentage points to some two-thirds.
Formålet med den fælles fiskeripolitik er først og fremmest at bevare fiskebestandene og omstrukturere erhvervet for at sikre dets bæredygtighed.
The Common Fisheries Policy (CFP) is aimed primarily at conserving fish stocks and restructuring the industry to ensure its sustainability.
De senest indførte nødforanstaltninger vil få afgørende betydning for en række regionale økonomier, især i Spanien og Portugal.
The recent emergency measures introduced will have significant effects on a number of regional economies, especially in Spain and Portugal.
Mens et slankere erhverv på langt sigt burde blive rentabelt igen når først nødforanstaltningerne er afsluttet, er det på kort sigt medlemsstaternes ansvar at mildne de skadelige sociale og økonomiske konsekvenser.
While in the longer-term, a slimmed-down industry should return to profitability once the emergency measures come to an end, in the short-term, it is largely the responsibility of Member States to alleviate the adverse social and economic consequences.
Samtidig har de transeuropæiske transportnet forbedret adgangen for de mere fjerntliggende regioner og fremmet samhandelsudviklingen. De transportnet, der skal forbinde de nye medlemsstater med de eksisterende medlemsstater, vil sandsynligvis virke på tilsvarende måde.
At the same time, the transEuropean transport networks have increased the accessibility of the more remote regions and facilitated the expansion of trade, and those planned to link the newMemberStates with the existing ones are likely to have similar effects.
Retningslinjerne vedrørende de transeuropæiske energinet, der blev vedtaget i 2003, tillægger investeringer i gasrørledninger og eldistributionssystemer i lukkede, perifere og ultraperifere regioner en stadig større betydning i de kommende år.
The transEuropean energy network guidelines, adopted in 2003, put increased emphasis on investment ing as pipelines and electricity distribution systems in landlocked, peripheral and ultraperipheral regions in future years.
Og programmet om det transeuropæiske telekommunikationsnet (eller eTEN) har ikke alene til formål at forbedre kommunikationen mellem de mest afsondrede regioner og andre dele af EU, men ligeledes at takle manglerne med hensyn til IKT-udbredelse og servicefaciliteter.
And the transEuropean telecommunication network programme (or eTEN) is intended not only to improve communications between more remote regions and other parts of the EU but also to tackle deficiencies in ICT applications and services.
Blandt tiltrædelseslandene har kun Polen og de tre baltiske stater fiskerierhverv af nogen betydningsfuld størrelsesorden og disse er allerede i tilbagegang.
Of the accession countries, only Poland and the three Baltic States have fishing industries of any size and these are already in decline. Together their total catch amountstounder7%ofthatinexistingMemberStates.
Kortfattet sammendrag den regionale udvikling kan støttes.
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
For så vidt, at den nuværende ordning tillader forskelsbehandling til fordel for problemregioner, kan kontrol med statsstøtte både bidrage til og støtte samhørighedspolitikken.
0 0 contribute to and support cohesion policy.
I tråd med de forpligtelser, der blev indgået på Det Europæiske Råd i Stockholm, faldt det samlede udgiftsbeløb til statsstøtte betydeligt mellem 1997 og 2001, og det faldt også i forhold til BNP i 12 af de 15 medlemsstater.
In linewith commitments made at the Stockholm Council, overall expenditure on state aid fell significantly inmoney terms between 1997 and 2001 and declined relative to GDP in 12 of the 15Member States.
Samtidig forskydes udgifterne i retning af horisontale mål men er dog stadig højere i de mere velstående medlemsstater end i samhørighedslandene.
At the same time, spending is increasingly being shifted towards horizontal objectives. Nevertheless, it remains higher in the more pros- perousMemberStatesthanintheCohesioncountries.
Undersøgelser, der er gennemført blandt regionale embedsmænd i hele EU, tyder på, at fællesskabspolitikker i det store hele forbindes med EU-finansiering, og at projekter, der finansieres af Strukturfondene, ofte er både de mest synlige og dem, der anses for at have den største indvirkning.
identified with Community funding and that projects financed by the Structural Funds tend to be both the most visible and those regarded as having the greatest impact.
Dette gælder især for Mål 1regioner og især i samhørighedslandene.
This is especially the case in Objective 1 regions and most particularly in the Cohesion countries.
Den positive indvirkning af Fællesskabets INTERREG-initiativ var tilsvarende anerkendt på grund at dets fokus, synlighed og incitament til samarbejde.
The positive impact of the Community INTERREG Initiative was also acknowledged because of its focus, visibility and stimulus to cooperation.
I 2001 udgjorde kun ca. 9% af EU's samlede statsstøtte hjælp til Mål 1regioner og det omfattede beløb lå under en tredjedel af beløbet i 1993, hvor støtten kulminerede, hovedsagelig på grund af store nedskæringer i støtte til de nye tyske delstater og til det sydlige Italien.
In 2001, only around 9% of total state aid in the EU took the form of assistance to Objective 1 regions and the amount involved was under a third of that in the peak year of 1993,mainly because of large reductions of aid to the German new Länder aswell as to southern Italy.
Regional støtte til Mål 2-områder tegner sig for ca. 6% af den samlede statsstøtte.
Regional aid to Objective 2 areas accounts for around 6% of total state aid .
Mens den fælles landbrugspolitiks indvirkning på samhørigheden generelt blev opfattet positivt i regioner med landbrug som vigtigste erhverv, fandt man den i middelhavsregionerne urimelig og begunstigende for de mest indbringende bedrifter og/eller, i nogle tilfælde, de mest udviklede områder.
While the effect of the CAP on cohesion was generally regarded as being positive in regions where agriculture was most important, it was claimed to be unfair in Mediterranean regions and to favour the most profitable farms and the most developed areas in other cases.
Det fælles landbrugspolitik blev kritiseret for manglende sammenhæng med miljøpolitikken, hvorimod inddragelsen af miljøhensyn i den regionale udviklingspolitik blev modtaget med bred tilfredshed. Det samme gjaldt inddragelsen i regionaludviklingspolitikken af investeringer i F & U-infrastruktur, som blev fundet særlig vigtig i Mål 1regioner.
The absence of a link between the CAP and environmental policy was criticised, while the integration of environmental considerations into regional development policy was widely welcomed, as was the incorporation into the latter of investment in R & D infrastructure, considered especially important in Objective 1 regions.
I relation til udvidelsen er kontrollen med statsstøtte stadig af overordnet betydning på grund af indvirkningen på den regionale fordeling af økonomisk aktivitet og indkomst.
Given its effect on the regional distribution of economic activity and income, the control of state aid remains of major importance in the context of enlargement.
For perioden efter 2006 vil der således stadig blive gjort bestræbelser for at modernisere, forenkle og afklare statsstøttereglerne, idet der tages højde for ændringer i samhørighedspolitikken, for dermed at opnå en slankere, men bedre målrettet støtte.
For the period after 2006, efforts will therefore continue to be made to modernise, simplify and clarify state aid rules, taking account of changes in cohesion policy, with the aim of having less but better targeted assistance.
Samtidig var der en udbredt kritik af de høje omkostninger til forvaltning af strukturfondsprogrammerne i denne periode og af de stadig mere komplicerede procedurer.
Justice and homeaffairs: improving the conditions for development
Derimod blev inddragelsen af erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter set som et vigtigt fremskridt, der burde følges op på.
At the same time, therewas widespread criticism of the high cost of managing Structural Fund programmes in the present period and of the increasing complexity of procedures.
Retlige og indre anliggender — bedre udviklingsbetingelser
By contrast, the greater involvement of businesses and the social partners was viewedas an important advance which should be carried further.
Strukturpolitikkernes indvirkning og merværdi
The impact and added value of structural policies
Omfang og målretning af interventioner i Mål 1regioner
The scale and direction of intervention in Objective 1 regions
En høj kriminalitetsgrad, tilstedeværelse af organiseret kriminalitet og korruption har en tendens til af forhindre økonomisk udvikling og afskrække potentielle investorer.
A high crime rate, the existence of organised crime and corruption tend to inhibit economic development anddeter potential investors.
Styrkelse af evnen til at bekæmpe kriminalitet, stadig mere samarbejde på tværs af grænserne, bedre kontrolposter med de ydre grænser og bedre integration af tredjelandsstatsborgere i samfundet er alt sammen eksempler på, hvordan
A strengthening of the capacity to combat crime, increased crossborder cooperation, improved controls of external borders and better integration of third-country nationals into society are, therefore, all ways of supporting regional development. This is particularly the case in the accession countries.
Strukturfondene og Samhørighedsfonden, som kun udgør ca. 0,4% af EU’s samlede BNP, koncentreres
The Structural Funds and the Cohesion Fund, which amount to only around 0.4%of EU GDP, are concentrated on assisting the least prosperous parts of the Union.
Men endnu vigtigere er det, at disse overførsler skønnes at øge investeringerne med ca. 3% i Spanien, 89% i Grækenland og Portugal, 7% i den italienske Mezzogiorno og 4% i de nye tyske delstater.
75 estimated to add some 3% to investment in Spain and 8–9% in Greece and Portugal, aswell as 7% in the Italian Mezzogiorno and 4% in theGermannewLänder.
Derudover er en betydelig andel af Strukturfondene (14% i perioden 2000-2006) gået at finansiere investeringer i miljøforbedringer, affaldshåndtering og navnlig spildevandsbehandling, ligesom der tages konkrete miljøhensyn ved beslutninger om strukturinterventioner.
25 financing investment to improve the environment, to waste management and wastewater treatment especially, while environmental considerations are explicitly taken into account when deciding structural interventions.
I de fleste tilfælde var de nationale offentlige udgifter, der supplerede strukturfondsstøtten, større i faste priser i programmeringsperioden 19941999 end i den forrige periode, svarende til en forøgelse af rådighedsbeløbet til investering med 40-50%.
In most cases, national public expenditure supplementing Structural Fund interventionswas larger in real terms inthe1994–1999programmingperiodthantheprevious one, increasing the amount available for investment by 40–50%.
Dette blev tilføjet yderligere privat finansiering, som navnlig havde betydning i Østrig, Tyskland, Nederlandene og Belgien, om end de beløb, der blev rejst på denne måde, var forholdsmæssigt små i samhørighedslandene, Frankrig og Storbritannien. I Tyskland synes der i samme periode at have været en lignende, om end meget mindre vægtstangseffekt af privat investering.
This was added to further by private funding, which was especially significant in Austria, Germany, the Netherlands and Belgium, though the amounts ‘levered’ in this way were relatively small in the Cohesion countries, France and the UK.
En empirisk analyse viser ikke alene, at væksten i BNP, beskæftigelse og produktivitet i Mål 1regioner har oversteget væksten i resten af EU siden midten af 90’erne, men ligeledes, at konvergensen har været mest udpræget i de mindst velstillede regioner blandt disse.
Empirical analysis shows not only that growth of GDP, employment and productivity in Objective 1 regions has exceeded that in the rest of the EU since the mid1990s in particular, but that convergence has been most pronounced in the least prosperous regions among these .
(Det skal understreges, at denne analyse er baseret på en række overensstemmende data, som blev specielt indhentet til rapporten).
(It should be noted that this analysis is based on a consistent set of data specially compiled for the report.)
Det tyder også på, at strukturinterventionerne har forstærket væksten i samhørighedslandene ved dels at styrke efterspørgslen og dels at styrke udbudssiden af økonomien.
It also indicates that structural interventions have boosted growth in the Cohesion countries both by adding to demand and strengthening the supply side of the economy.
I Spanien skønnes BNP i 1999 således at have ligget ca. 1½% højere, end det ville have gjort uden interventioner, i Grækenland over 2% højere, i Irland næsten 3% højere og i Portugal over 4½% højere.
In Spain, therefore, GDP in 1999 is estimated to have been some 1½% higher than it would have been without intervention, in Greece, over 2% higher, in Ireland, almost 3% higher and in Portugal, over 4½% higher.
De nye tyske delstaters BNP er skønsmæssigt steget med ca. 4% som følge af interventionerne.
In addition, GDP in the new German Länder is estimated to have been increased by around 4% as a result of intervention.