natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den blev gennemført i alle 15 EU-medlemslande i perioden 12. april - 22. maj 2001.Cirka 10 000 unge i alderen 15-24 år besvaredede spørgsmål, som var blevet udarbejdet af deansvarlige meningsmålings- og markedsanalysefirmaer, der stod for undersøgelsen i praksis.
It was conducted in the 15 Member States of the European Union between 12 Apriland 22 May 2001. Some 10 000 young peoplebetween 15 and 24 years of age answered thequestions put to them by the opinion poll andmarket research firms responsible for conductingthe survey.
Igennemsnit blev 600 unge adspurgt i hvert landmed undtagelse af Tyskland (600 i den vestligedel af landet og 600 i den østlige del), Det Forende Kongerige (600 i Storbritannien og 200i Nordirland) og Luxembourg (200).
An average of 600 young people werepolled in each country, with the exception of Germany (600 in the western part of the countryand 600 in the eastern part), the United Kingdom(600 in Great Britain and 200 in Northern Ireland)and Luxembourg (200).
Undersøgelsener til dels en gentagelse af en Eurobarometerundersøgelse fra 1997, hvorfra 20 ud af de i alt23 spørgsmål går igen. Herved har man kunnetkortlægge de vigtigste udviklinger.
The survey partially overlaps a Eurobarometer poll carried out in 1997,incorporating 20 of its 23 questions, thus bringingto light the most striking changes.
LIVET I SAMFUNDET
LIFE IN SOCIETY
Foreningslivet er ikke længerepopulært r
Clubs and associations have losttheir appeal r
De unge europæeres foretruknefritidsaktivitet er at mødes med vennerne.
The favourite activity of young Europeans is going out with friends.
De unges brug af IKT er fordoblet siden 1997.
Computer use has doubled amongyoung people since 1997.
De organisationer, der nyder denstørste deltagelse blandt unge, er sportsforeningerne.
Organisations most attended byyoung people tend to be sports clubs.
Skolen betragtes fortsat som denvigtigste struktur, når det drejer sigom at forberede de unge pådeltagelse i samfundet.
School is the most importantstructure enabling young people to participate in society.
Som i 1997 angiver halvdelen af de unge, at deikke er medlem af nogen form for organisationeller forening.
As in 1997, one young person in two belongs tono clubs or organisations of any kind.
Hvor dette imidlertid er tilfældet,drejer det sig hovedsageligt om sportsklubber.Langt nede ad listen - med deltagelse af mindreend én ud af ti unge - figurerer kirkelige ellerreligiøse organisationer, ungdomsorganisationerog amatørgrupper eller -foreninger.
Those whodo are most often members of a sports club.Following far behind, with fewer than one youngperson out of ten, come parish and church organisations, youth organisations and groups andspecial interest clubs.
Organisationerne med den ringeste deltagelse er mennes-kerettigheds- og forbrugerorganisationerne.
Human rights movementsand consumer groups have the fewest youngparticipants.
Nårman sammenligner disse tal land for land, viserder sig et klart skel mellem de sydlige og denordlige lande.
Comparing the figures for eachcountry, a clear division emerges between thenorthern and southern Member States.
Det er i Portugal, Grækenland,Spanien og i et vist omfang Italien, at de ungesforeningsliv er mindst udviklet.
Youngpeople’s membership of clubs and associations isleast extensive in Portugal, Greece, Spain and, toa lesser extent, Italy.
De unge europæere er stadigvæk først ogfremmest sociale individer. De nævner det atmødes med venner som deres største fritidsinteresse.
Being sociable is one of young Europeans’ toppriorities.
Fjernsyn, musik, sport og kulturelleaktiviteter (biograf, teater, koncerter osv.)kommer først på andenpladsen.
Television, music, sportand cultural events (cinema, theatre, concerts,etc.) come next.
Den mestmarkante udvikling inden for de seneste par år erubestrideligt udbredelsen af informations- ogkommunikationsteknologi (IKT) i deres hverdag.Fire ud af ti unge går op i computerspil og surfpå Internettet; aktiviteter der i dag dyrkes i ligeså stor udstrækning som læsning.
The most striking change in recentyears is indisputably the widespread presence ofcomputers in young people’s daily existence. Fourin ten play video games and surf on Internet,activities that now take up as much time asreading.
Fritidsinteressernes kønsmæssige fordeling bekræfter vissestereotyper: Pigerne går oftere i butikker, danser,hjælper til i hjemmet eller fordyber sig i læsningend drengene, der generelt interesserer sig merefor sport eller IKT.
The breakdown of activities between thetwo sexes confirms certain stereotypes: youngfemale Europeans go shopping, dance, help withchores at home and read more often than theirmale counterparts, who tend to spend their timeon sport or computers.
De unge mener, at de offentligemyndigheder og de politiske partieri mindre grad letter deres deltagelse i samfundslivet, end fjernsynet(!) gør.
Young people say that the publicauthorities and political parties areless important than... television for facilitating their participation in society.
Vejen til deltagelse
Means of participating
Blandt de strukturer, der betragtes som bedstegnede til at forberede de unge på deltagelse isamfundslivet, placeres skolen før familien,vennerne og ungdomsorganisationerne.
Asked which structures best enable them toparticipate in society, young people mentionschool, followed by family and friends, and youthorganisations.
Deoffentlige myndigheder og de politiske partiernævnes sjældent og kommer endda efterfjernsynet!
Public authorities and politicalparties are outranked by television!
Mere end fire ud af ti unge mener, atde to vigtigste tiltag, man bør gøre for at lette deunges deltagelse i samfundet, er at afholde enhøring med deltagelse af de unge, før enhverbeslutning vedtages, og at tilrettelægge informationskampagner, der specifikt henvender sig tilunge.
For more than40% of those polled, two measures should beused to enable them to participate in society:organised youth consultations before decisionsare taken and specific information campaigns foryoung people.
Foreningslivet (% EU-15)
Community life (%, EU-15)
Intet Sportsklubber Religiøse foreninger Ungdomsorganisationer Amatørgrupper Kulturelle foreninger Andre Miljøorganisationer Sociale organisationer Fagforeninger/partier Menneskerettighedsorganisationer Forbrugerorganisationer
None Sports clubs Religious associations Youth groups Special interest clubs Cultural associations Others Environmental groups Social clubs Unions/political parties Human rights movements Consumer groups
De vigtigste media eller strukturer, der letter de unges deltagelse i samfundet (% EU-15)
Most important channels or structures enabling young people to participate in society (%, EU-15)
Uddannelsessystemet
Education system
Med 80% brugere ermobiltelefonen det mestudbredte kommunikationsmiddelblandt unge europæere.
Used by 80%, the cellphone isthe number one means ofcommunication for young Europeans.
Generelt er IKT-anvendelsen i kraftig stigningoveralt i EU-landene og spiller en stadig størrerolle i de unges hverdag. I 1997 angav 54% afde adspurgte, at de ikke gjorde brug af nogen afdisse teknologier.
In general, the information and communication technologies are gaining ground throughout the Union and are increasingly present in the dailylife of young people.
I dag gælder dette kun 6% afde adspurgte.
In 1997, 54% of thosepolled said they used none of these technologies, in contrast with only 6% today.
Til gengæld må man konstatere, at»informationssamfundet« er bedst etableret i denordeuropæiske lande.
On theother hand, the presence of the informationsociety is stronger in the countries of northern Europe.
I Nederlandene angiver næstenni ud af ti unge, at de bruger enpc mindst én gang om ugen.
Nearly nine out of ten youngpeople in the Netherlands saythey use a personal computer atleast once a week.
Blandt de ni kommunikationssystemer, undersøgelsen omfatter, er mobiltelefonen den langtmest anvendte: Otte ud af ti unge europæerebruger i dag jævnligt mobiltelefonen.
Of the nine communication systems mentionedin the survey, the cellphone is by far the mostappreciated, with eight in ten young Europeansusing one regularly.
Det er enstærk fremgang, for i 1997 var dette system ikkeengang omfattet af undersøgelsen.
A remarkable development, considering that this system was not evenmentioned in the 1997 poll.
Pc'en ogdens opkoblingsmuligheder kommer på andenpladsen, men i varierende omfang, alt efter land.Mens 87% af de unge i Nederlandene angiver,at de benytter en pc mindst én gang om ugen,er dette kun tilfældet med 41% af de ungegrækere.
Personal computerswith their connection possibilities rank second,but the proportion varies depending on thecountry.
Også i Frankrig, Irland, Italien,Portugal,Tyskland og Det Forenede Kongerige ligger pcanvendelsen under det europæiske gennemsnit(56%).
While 87% of young people in the Netherlands say they use a computer at leastonce a week, this figure drops to 41% in Greece.Personal computer use is below the Europeanaverage of 56% in France, Italy, Ireland,Germany, Portugal and the United Kingdom.
I 1997 oplyste halvdelen af deunge, at de ikke anvendte nogenaf de nye informations- ogkommunikationsteknologier.
In 1997, one in two youngpeople said they made no use ofinformation and communication technologies.
I dag udgør »teknologinægterne«kun 6%.
Today, only 6% areresisting the new technologies.
Informationssamfundet er bedst etableret i denordeuropæiske lande.
The information society has thestrongest presence in northern Europe.
Mere end en tredjedel af de unge europæereanvender internet og e-post.
More than one young European in three use Internet and e-mail.
På dette punktvarierer udbredelsen ligeledes stærkt fra land tilland. Nederlandene, Sverige, Finland og Danmarkligger i spidsen.
Here too the percentagediffers widely depending on the country, withthe Netherlands, Sweden, Finland and Denmarkleading the way.
I Grækenland derimod gør kun20% hhv. 12% af de unge jævnligt brug afinternet og e-post.
In Greece, however, only 20%and 12% of young people respectively use Internet and e-mail regularly.
FRA BARN TIL VOKSEN
BECOMING AN ADULT
En senere start på voksenlivet
Leaving the nest later and later
67% af de unge europæere borhjemme, fordi de ikke har råd tilat bo alene.
Some 67% of young Europeanslive with their parents,
37% af demangiver, at de foretrækker atblive boende hjemme, fordi deter mere behageligt og medførermindre ansvar.
But 37%acknowledge that they takeadvantage of this situationbecause it offers them comfortwith fewer responsibilities.
Halvdelen af de unge i EUmodtager størstedelen af deres økonomiske midler fraderes familie.
One young European in two relies on parents orfamily for the greater part of his or her financialneeds.
Blandt demarbejder 20%.
Whilemostly concerning students, this situation alsoapplies to 20% of those already working.
Halvdelen af de unge europæere modtagerstørstedelen af deres økonomiske midler fraderes forældre eller familie.
Only 35% of young people say that regularwork is the source of most of their income, a 7-point decline from 1997.
Det er en stigningpå 7 procentpoint siden 1997.
Half of Europe’s young peoplereceive most of their financialmeans from their family.
Selv om detteisær er tilfældet for studerende, befinder 20%af de unge, der allerede har fundet arbejde, sigi samme situation.
Of these, 20% work.
Hvorfor bliver de unge boende hjemme længereend førhen?
Why do young people live with their parentslonger than they used to?
Undtagen i Luxembourg og i Nederlandene, hvor det henholdsvis er behovetfor at spare op til fremtiden samt boligmanglen,der afholder unge fra at flytte hjemmefra, er detisær aktuel pengemangel, der hindrer dem i at flyve tidligere fra reden.
With the exception of Luxembourg and the Netherlands, where thereasons mentioned are respectively the need toset aside money for the future and the lack ofavailable housing, the number one causekeeping young people from leaving the nest is alack of financial means.
Den næstvigtigstebegrundelse for at blive boende hjemme er af enmere individualistisk karakter: De unge ønskersimpelthen at forlænge den bekvemme situationmed mindre ansvar.
In second place is amore self-centred reason: young people preferto prolong a comfortable situation with fewer responsibilities.
Springbræt til beskæftigelse
A springboard to employment
Arbejdsløshedens spøgelse
The spectre of unemployment
Regelmæssigt arbejde udgør kunhovedindtægtskilden for 35% af de unge europæere.
Regular work is the main source of income for only 35% of young Europeans.
43% af de unge mener, at dennyttigste færdighed med henblikpå at finde et job er kendskab til informationsteknologi. Det er en stigning siden undersøgelsen i1997.
Around 43% of young people think that the most important skillfor finding a job is information technology know-how.This figure is up from the 1997 survey.
Adspurgt om de nyttigste færdigheder for at findeet job angiver de unge henholdsvis sprogfærdigheder (på førstepladsen i 7 ud af de 15 lande),kendskab til informationsteknologi og en godalmen uddannelse.
Asked which skills are most useful for landing ajob, young people mention languages (thenumber one answer in 7 of the 15 Member States), information technology know-how and agood general education.
En interessant udvikling sidenundersøgelsen i 1997: IKT-færdighederne er igennemsnit vokset med 11 procentpoints, hvilketdækker over en stigning i så godt som alle EU-lande.
Marking an interestingchange from the 1997 poll, ITC skills showed anaverage increase of 11 points, rising in almostevery country.
I tilfælde af arbejdsløshed er de fleste ungeparate til at acceptere et hvilket som helst job.Deres betingelser herfor er dog forskellige, isærnår det gælder stabiliteten og lønnen.
If faced with unemployment,13% of young people say theywould be willing to accept any job,regardless of conditions.Only 3% would consider setting up their own business in thissituation.
Jo lavereuddannelsesniveau, desto mere er de unge paratetil at gøre indrømmelser.
If faced with unemployment, young people aremost often willing to accept any job, but withconditions that vary considerably.
Kun i Tyskland og Østrigser de unge positivt på et praktikophold, mensungdommen i Sverige og Luxembourg er mindstkrævende og parate til at acceptere enhverbetingelse.
These conditionsmost often concern stability and pay. However,the lower their education level, the more willinglyyoung workers will make concessions.
Sidst men ikke mindst erklærer kun3% af de unge europæere sig parate til at startederes egen virksomhed, hvis de skulle blivearbejdsløse.
Only young Germans and Austrians tend to favour trainingschemes or internships, whereas in Sweden and Luxembourg they are less demanding and acceptany conditions.
13% af de unge angiver, at de erparate til at acceptere et hvilketsom helst job uanset betingelserne,hvis de skulle blive arbejdsløse.Kun 3% vil i denne situationoverveje at starte deres egenvirksomhed.
Finally, only 3% of young Europeans say they are prepared to start their ownbusiness should they find themselves withoutwork.
Årsager til, at unge bliver boende hjemme længere (% EU-15)
Reasons why young people live at home with their parents until a later age (%, EU-15)
Ikke råd til at etablere sig
Lack of resources to leave home
Bekvemmelighed uden ansvar
Comfort without responsibilities
Spare op til en god start
Setting aside money to get a good start later
Flytter hjemmefra senere end førhen
Leave home at a later age than in the past
Mindre strikse forældre
Parents are less strict
Ikke nok boliger
Not enough housing
Bofællesskab ikke længere så udbredt
Sharing a flat is not common practice any more
Forældre har brug for deres finansielle hjælp
Parents need their financial assistance
Flytter hjemmefra lige så tidligt som førhen
Leave home at about the same age as in the past
Andre årsager
Other reasons
Indtægtskilde (% EU-15)
Source of financial income (%, EU-15)
Jævnligt arbejde
Regular work
Lejlighedsvist arbejde
Occasional work
Understøttelse
Public allowances
Ikke opgivet arbejde
Undeclared jobs
DE TRADITIONELLE MØNSTRES FALD tidligere generationers, men de unge er i dagmindre og mindre tilbøjelige til at deltage i deklassiske demokratiske mekanismer, og kun etmindretal er aktive medlemmer af ungdomsorganisationer, politiske partier eller fagforeninger.
THE COLLAPSE OF TRADITIONAL MODELS they are less willing to become involved in traditional democratic mechanisms and the majoritydo not belong to any youth groups, politicalparties or trade unions.
Siden slutningen af 1960'erne er de unges startpå voksenlivet sket på et senere og seneretidspunkt.
Since the end of the sixties, young people havebeen entering adulthood later and later.
De unges livsbaner er blevet mereindividuelle.
Their lifeand career paths have also become moreindividualised.
De forskellige etaper, der førhen varklart adskilte, som f.eks. at følge en uddannelse,at finde et job eller at stifte en familie, kan i dagoverlappe hinanden på mange forskellige måder.Flere og flere studerende er forældre.
What used to be clearly separatestages, such as completing one’s education,getting a job or starting a family, can now overlapin any number of combinations. There are moreand more students who already have families.
En stor delaf de unge, der arbejder, modtager stadigvækstørstedelen af deres økonomiske midler fra deresforældre, nogle bliver boende hjemme, til de nårtrediveårsalderen osv.
Alarge percentage of young people who work stillreceive the bulk of their financial means fromtheir parents, some continue to live with theirparents until around the age of 30, and so on.
De traditionelle mønstre har helt klart mistetindflydelse, men nutidens samfund tilbyder ogsåfærre garantier for succes, når de unge kaster sigud i voksenlivet.
On the contrary, while the new technologies revolutionise our daily lives with eachpassing day, young people have been quicker tolearn and adopt them than any other segment ofsociety.
Vanskelighederne med at findeet job eller en bolig udsætter flytningen hjemmefrai lige så høj grad som det mindskede sociale pres.
Likewise, they lay claim to their Europeancitizenship more often than other age groups,realising that it offers them mobility and opportunities.
Den kløft, der eksisterer mellem de politiskestrukturer og ungdommen, må dog ikke fortolkessom et udtryk for, at de unge ikke følger medtiden. Tværtimod.
It is undeniable that the influence of traditionalmodels has waned, but today’s societies also offerfewer guarantees of success for those startingout in life.
Mens de nye teknologier hverdag revolutionerer vores hverdag lidt mere, har de unge hurtigere end nogen andenbefolkningsgruppe reageret i retning af at tilegnesig og beherske dem. Dette gælder ligeledesunionsborgerskab.
With the hurdle of finding a job orhousing and the easing of social pressure, youngpeople tend to put off entering adulthood.
De unge er blevet mere individualistiske og harudviklet en anden opfattelse af de offentligeanliggender.
Today’s more individualistic youths have a different perception of public affairs.
Den nutidige ungdoms idealer omdemokrati og retfærdighed er ikke lavere end
While today’syoung people are as firm in their ideals ofdemocracy and justice as previous generations,
VÆRDIERNE r
VALUES r
Seksualitet, kloning, dødsstraf... de unge tager stilling
Young people speak out onsexuality, cloning, the death penaltyand more
Ifølge de unge er sex førægteskabet den praksis blandtde nævnte, der er bedstaccepteret af deres generation.
According to young people,premarital sex is the practicemost accepted by theirgeneration.
Blandt de nævnte former forpraksis, har de unge sværest vedat acceptere: kloning af levendevæsener og indførelsen afgenetisk modificeredeorganismer i fødevarerne.
The practices least accepted byyouth are the cloning of livingbeings and the introduction ofgenetically modified organismsin foods.
Denne del af undersøgelsen fokuserede på deunges holdninger til en række forskellige formerfor praksis. Spørgsmålene blev kun stillet deunge, der var myndige.
This section of the survey focused on youngpeople’s values, as reflected in their views onvarious practices.
De blev opfordret til ikkeat svare personligt men på vegne af deresgeneration.
They were asked torespond on behalf of their generation, ratherthan personally.
Ifølge de unge, der svarede på spørgsmålene, ergrækerne, italienerne og irerne de mindstpositivt indstillede over for ægteskab mellemhomoseksuelle.
Of the young people who responded to the poll,the Greeks, Italians and Irish are least favourableto same-sex marriage.
De er — sammen med finnerneog portugiserne — tilsyneladende også de mindsttilbøjelige til at acceptere homoseksuelles ret tilat adoptere børn. Men i de fleste lande eraccepten af disse normer i stigning.
Along with the Finns and Portuguese, they are also the least inclined toaccept the adoption of children by homosexuals.But in most countries, acceptance of thesepractices is on the rise.
Derefterkommer i tæt opløb: obligatorisk aids-test,medicinsk behandling af pædofile og homoseksuelles ret til ægteskab.
Just over one in four young people state thattheir generation favours the death penalty.
Lidt mere end en fjerdedel af de unge mener, atderes generation er for dødsstraf.
Young Greeks, Italians and Irishare the least favourable tosame-sex marriage.
De mestkontroversielle former for praksis er kloning aflevende væsener samt indførelsen af genetiskmodificerede organismer i fødevarerne.
Along withthe Finns and the Portuguese,they are also the most opposedto adoption by homosexuals.
Ungdommen i Grækenland,Italien og Irland menes at værede unge europæere, der gårmindst ind for homoseksuellesret til ægteskab.
By far, premarital sex is the practice that youngpeople say is most accepted in their age group.Following close behind are compulsory AIDS tests,medical treatment of child abusers and same-sexmarriage.
Sammen medfinnerne og portugiserne menesde tillige at være de størstemodstandere af homoseksuellesret til at adoptere børn.
The most controversial practices are the cloningof living beings and the use of genetically modified organisms in foods.
En tredjedel af de unge mener, atder er for mange udlændinge ideres land, mens en lignende andelmener, at der er mangeudlændinge, men at dette ikkeudgør et problem.
Some 33% of young people thinkthere are too many foreigners in their country and an equalnumber say there are many butthat this is not a problem.
Flere forslag vedrørende udlændinge blev forelagtde unge.
Several proposals concerning foreigners were putto the respondents.
Mens nogle af de unge forblev neutraleog blot svarede med en konstatering, tog andremere klart stilling til emnet.
Some were worded in neutralterms, simply stating an observation, while othersexpressed a more tendentious position.
I Europa er det i de nordiske lande samt i Nederlandene, Luxembourg og Spanien, at deunge er mest tolerante over for tilstedeværelsenaf udlændinge.
Young people in the Nordic countries, the Netherlands, Luxembourg and Spain are mosttolerant of the presence of foreigners.
Det modsatte gælder i Grækenland.Undersøgelsen viser desuden, at tolerancetærskelener højest der, hvor uddannelsesniveauet er højest.
Young Greeks are the least tolerant. The survey alsoshows that the tolerance threshold is higher asthe level of education rises.
Luxembourg, Spanien,Nederlandene og de nordiske landeer de EU-lande, hvor de unge ermest tolerante over fortilstedeværelsen af udlændinge.
Young people in Luxembourg,Spain, the Netherlands and the Nordic countries are the mosttolerant of the presence of foreigners.
En ud af tre unge mener, at der er for mangeudlændinge i hans eller hendes land, mens enlignende proportion mener, at der er mange, menikke for mange.
Some 33% of young people think there are toomany foreigners in their country, and anequivalent number think there are a lot but nottoo many.
Lidt under tre ud af ti unge går ind for, at udlændinge tildeles de sammenationale rettigheder, som statsborgerne i detpågældende land. 16% af dem mener endda, atudlændinge er fuldgyldige borgere i de lande, debor i.
Around three out of ten young peoplebelieve that foreigners should have the samerights as nationals of the country and 16% thinkthat foreigners are full members of society.