natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I dag udgør de ældre 16 % af den samlede befolkning i EU-25 eller 29 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder (15-64 år). I 2010 forventes dette tal at være steget til 27 %.
Today elderly people represent 16% of the total population or 29% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
I de næste femten år vil antallet af »meget gamle« mennesker på 80 år og derover stige med næsten 50 % i EU-15.
Over the next fifteen years in EU-15, the number of ‘very old’ people aged 80 and over will rise by almost 50%.
Ældreforsørgerbyrden, (Antallet af personer på 65 år og derover i procent af befolkningen i den erhvervsaktive alder (15-64 år) pr. 1. januar)
Old age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
Bor i en fælleshusstand
Living with partner only
Bor sammen med partneren
Living in a collective household
Kilde: Eurostat – basisscenarier for husstande, 1995-data
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Nettomigrationen er den vigtigste faktor for ændringen i befolkningstallet fra år til år i EU-25.
Net migration is the main component of annual population change in the EU-25.
I 2002 var den årlige nettomigration på 2,8 pr. 1 000 indbyggere i EU-15, hvilket svarede til ca. 85 % af den samlede befolkningstilvækst;, I 2002 indkom der 384 500 asylansøgninger i EU-25.
In 2002, the annual net migration rate was 2.8 per 1 000 population in EU-25, representing around 85% of total population growth. In 2002 there were 384 500 asylum requests in the EU-25.
Nettomigration, 2002 (Forskellen mellem ændringer i befolkningstallet og den naturlige stigning i løbet af året pr. 1 000 indbyggere)
Crude net migration rate, 2002 (The difference between population change and natural increase during the year per 1000 population)
Asylansøgninger, EU-15 og EU-25, 1990-2002
Asylum applications, EU-15 and EU-25, 1990-2002
Gennemsnitlig årlig befolkningsændring efter årsag, EU-25, 1960-2002 pr. 1 000 indbyggere
Average annual rate of population change by component, EU-25, 1960-2002 per 1000 population
EU-!5 u s ind T
Thousands
Befolkningens uddannelsesniveau er blevet betydeligt højere i de sidste 30 år, især kvinders.
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among women.
I 2002 havde 77 % af de unge 20-24-årige i det nuværende EU (EU-25) en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende.
In 2002 77% of young people aged 20-24 in the current Union (EU-25) had an upper secondary qualification.
Men samtidig forlod 17 % af de 18-24-årige uddannelsessystemet med, hvad der i bedste fald svarer til folkeskolens afgangsprøve.
At the same time, however, 17% of people aged 18-24 left the education system with only lower secondary education at best.
Uddannelsesniveau for unge, 2002 (Procentdel af de 20-24-årige, der har afsluttet en uddannelse på mindst gymnasieniveau eller tilsvarende)
Youth education attainment level, 2002 (Percentage of the population aged 20 to 24 having completed at least upper secondary education)
Ledighedsfrekvens efter uddannelsesniveau og køn, EU-25, 2002
Unemployment rate by level of education and sex, EU-25, 2002
Procentdel af de 18-24-årige, der højst har, hvad der svarer til folkeskolens afgangsprøve, og ikke er i gang med anden almen/erhvervsfaglig uddannelse
Unemployed persons as a percentage of the total active population of the same group
Ledige i procent af den samlede erhvervsaktive befolkning i samme gruppe
Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in further education or training
Under gymnasieniveau eller tilsvarende
Less than upper secondary
Gymnasieniveau eller tilsvarende og postgymnasialt niveau, ikke videregående
Upper secondary and postsecondary, not tertiary
I EU (EU-25) havde 8 % af befolkningen mellem 25 og 64 år modtaget almen/erhvervsrettet undervisning (gennem de seneste fire uger forud for undersøgelsen) i 2002.
In the Union (EU-25), 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (over the four weeks prior to the survey) in 2002.
Disse uddannelsesaktiviteter er mere almindelige (18-22 %) i Danmark, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige), mens de nye medlemsstater har det laveste niveau for voksnes deltagelse i almen/erhvervsrettet undervisning (Den Slovakiske Republik og Slovenien har med ca. 9 % det højeste niveau).
Such training activities are more prevalent (between 18-22%) in Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom, whereas the new Member States display the lowest level of adult population participating in education or training (the peak stands at around 9% for the Slovak Republic and Slovenia).
Ældre mennesker deltager sjældnere i undervisning end yngre.
Older people are less likely to receive training than younger people.
Der er større sandsynlighed for, at højere uddannede personer deltager i sådanne uddannelser end personer med kortere uddannelser.
Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Livslang uddannelse (voksnes deltagelse i almen/erhvervsrettet uddannelse), 2002 (Procentdel af de 25-64-årige, der har modtaget undervisning i de seneste fire uger inden undersøgelsen)
Lifelong learning (adult participation in education and training), 2002 (Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey)
NB: F – Reference tidspunktet er en uge før undersøgelsen.Kilde: Eurostat - Arbejdsstyrkeundersøgelsen
Note: FR - The reference period is one week preceding the survey Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Offentlige udgifter til uddannelsessektoren i procent af BNP
Public expenditure on education as a percentage of GDP
Procentdel af de 25-64-årige, der deltog i almen/erhvervsrettet uddannelse i løbet af de seneste fire uger forud for undersøgelsen
Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey
Det, der svarer til folkeskolens afgangseksamen eller derunder Gymnasieniveau og postgymnasialt niveau, ikke videregående Videregående Alle
Lower secondary or less Upper secondary and postsecondary, not tertiary Tertiary All
I alt
Total,
Noter: DK: ændring i dækningen i 1999.
Notes: DK: change in coverage in 1999.
FR: Tallene for uddannelsesudgifter omfatter ikke de oversøiske departementer (DOM).
FR: Educational expenditure figures do not include DOM (Overseas Departments).
UK: Skøn baseret på data for de britiske finansår, der løber fra 1. april til 31. marts. Kilde: Eurostat - Uddannelsesstatistikker
UK: Estimates, based on data for UK financial years which run from 1 April to 31 March.Source: Eurostat – Education Statistics
I 2002 var over 199 mio. mennesker i beskæftigelse i det udvidede EU, en stigning på 11,5 mio. siden 1996.
In 2002, over 199 million people were in employment in the enlarged Union, a rise of 11.5 million since 1996.
Fra 1997 til 2001 var den årlige vækst mellem 0,9% og 1,6%, mens der i 2002 næsten var tale om en stagnation.
From 1997 until 2001, annual growth was between 0.9% and 1.6% but in 2002, employment growth almost stagnated.
Beskæftigelsesatsen for de 15-64-årige var på 62,9 % i 2002.
The employment rate for the population aged 15-64 stood at 62.9% in 2002.
Beskæftigelsesats, 2002 (Beskæftigede personer i aldersgruppen 15-64 år i procent af befolkningen i samme aldersgruppe)
Employment rate, 2002 (Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group)
Ældre arbejdstageres beskæftigelsessats, 2002 (Beskæftigede personer i aldersgruppen 55-64 år i procent af befolkningen i samme aldersgruppe)
Employment rate of older workers, 2002 (Employed persons aged 55-64 as a percentage of the population of the same age group)
Kilde: Eurostat – Kvartalsdata om arbejdsstyrken (QLFD).
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Beskæftigede personer i procent af befolkningen i samme aldersgruppe
Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group
Kilde: Eurostat – Kvartalsdata for arbejdsstyrken (QLFD).
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
I 2002 steg ledigheden med 0,3 procentpoint, hvilket var første gang siden 1996.
In 2002, the unemployment rate increased by 0.3 percentage points for the first time since 1996.
Alle medlemsstater oplevede en stigning undtagen Ungarn, Finland og Sverige, hvor ledigheden forblev uforandret, og Grækenland, Italien, Cypern, de tre Baltiske stater, Tjekkiet og Slovakiet, hvor den fortsat faldt.
The rise occurred in all Member States except in Hungary, Finland and Sweden, where it remained unchanged, and in Greece, Italy, Cyprus, the three Baltic States, the Czech Republic and the Slovak Republic where it continued to decrease.
Ledighedssats, 2002 (Ledige i procent af den erhvervsaktive befolkning)
Unemployment rate, 2002 (Unemployed persons as a percentage of the active population)
Langtidsledighedssats, 2002 (Langtidsledige (12 måneder eller derover) i procent af den erhvervsaktive befolkning)
Long-term unemployment rate, 2002 (Long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population)
Ledighedssats (UER) 1992-2002 og langtidsledighedsfrekvens (LT UER).
Unemployment rate and long-term unemployment rate by sex, 2002
1992-2002 efter køn, EU-15 og EU-25
(in ascending order by total unemployment rate; Left bar: Females, Right bar: Males)
(i faldende rækkefølge efter samlet ledighedsfrekvens, venstre søjle: kvinder, højre søjle: mænd)
Unemployment rate (UER) 1992-2002 and long-term unemployment rate (LT UER) 1992-2002 by sex, EU-15 and EU-25
Ledige og langtidsledige (12 måneder og derover) i procent af den erhvervsaktive befolkning
Unemployed and long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population
Ledige i under 12 måneder Ledige i mindst 12 måneder
Unemployed less than 12 months Unemployed at least 12 months
Kilde: Eurostat – Ledighedssats (ILO’s definition) og kvartalsdata for arbejdsstyrken (QLFD)
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Kilde: Eurostat – Kvartalsdata for arbejdsstyrken (QLFD).
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
I 2001 steg udgifterne til social sikring i procent af BNP i de fleste EU-lande.
In 2001, social protection expenditure as a percentage of GDP increased in most of the countries in the European Union.
Der er betydelige forskelle mellem medlemsstaternes udgifter i procent af BNP og endnu mere, når man ser på KKS pr. indbygger.
There are considerable differences between Member States for the expenditure as a percentage of GDP and even more in terms of per-capita PPSs.
De forskellige lande har markant forskellige systemer til finansiering af social sikring, alt efter om de bruger socialsikringsbidrag eller almindelige statslige bidrag.
Different countries have markedly different systems for financing social protection, depending on whether they favour social security contributions or general government contributions.
Udgifter til social sikring i procent af BNP, 2001
Expenditure on social protection as a percentage of GDP, 2001
Socialsikringens indtægter i procent af de samlede indtægter, 2001
Social protection receipts as a percentage of total receipts, 2001
Øvrige indtægter
Other receipts
Arbejdsgiverbidrag
Employer’s social contributions
Staternes almindelige bidrag
General government contributions
NB: CZ, EE, CY, LV, LT, PL, BG, RO og TR: Ingen data.Kilde: Eurostat - Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Social Sikring (ESSPROS)
Note: CZ, EE, CY, LV LT, PL, BG, RO and TR: No data.Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
I de fleste EU-lande gik størsteparten af udgifterne til social sikring i 2001 til ydelser til ældre og efterladte efterfulgt af ydelser til syge.
In most Member States in 2001, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions, followed by the sickness function.
De øvrige ydelser tegnede sig for under 30% af det samlede beløb.
The other functions accounted for less than 30 % of the total.
Ydelsesstrukturen er relativt stabil over tid.
The structure of benefits is relatively stable over time.
Alders- og efterladteydelser i procent af de samlede sociale ydelser, 2001
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2001
Alders- og efterladteydelser i procent af de samlede sociale ydelser i 1993 og 2001
Old age and survivor benefits as a percentage of total social benefits in 1993 and 2001
Sociale ydelser fordelt på type i procent af de samlede ydelser, 2001
Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, 2001
1993 2001 boligstøtte / social udstødelse handicapydelser ledighed sygesikring / sundhedsvæsen familieydelser / børnepenge alders- / efterladteydelser
1993 2001 housing / social exclusion disability unemployment sickness / health care family / children old age / survivors
Udgifter til arbejdsmarkedspolitik
Labour Market Policy expenditure
I 2001 udgjorde udgifterne til arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger gennemsnitligt 2 % af BNP for de fjorten lande, der indsendte data.
In 2001, Labour Market Policy expenditure represented an average of 2% of GDP among the fourteen countries that provided data.
Udgifterne til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger beløber sig til 0,66 % og udgifterne til passive politikker til 1,27 %.
Expenditure on active labour market measures amounts to 0.66% and expenditure on passive policies to 1.27%.
I alle tilfælde viser dataene for tredje år i træk et lille fald.
In all cases data show a slight decrease for a third consecutive year.
De samme betydelige forskelle, der kunne konstateres i 2000, ses i 2001: 2 lande brugte over 3 % af BNP (Belgien og Danmark), 6 lande brugte mellem 2 % og 3 % (Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Finland og Sverige), og 6 lande brugte under 2 % (Grækenland, Irland, Italien, Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige).
The same considerable differences that could be observed for 2000, appear in 2001: Two countries spent more than 3% of GDP (Belgium and Denmark), six countries spent between 2% and 3% (Germany, Spain, France, the Netherlands, Finland and Sweden), and six countries spent less than 2% (Greece, Ireland, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom).
Disse store forskelle skyldes graden af ikke-målrettet støtte i visse lande, en støtte, som også gavner ledige og målgrupper, men da den ikke udelukkende er beregnet til at hjælpe disse grupper, indgår den ikke i de data, der indsamles vedrørende arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger.
These important differences are due to the extent of non-targeted support in some countries, support that also benefits unemployed and target groups, but because it is not exclusively designed to help these groups, it is not included in the coverage of the LMP data collection.
Offentlige udgifter til aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger i procent af BNP, 2001(Kategori 27 ekskl. 2.4)
Public expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2001 (Categories 27 excl. 2.4)
Noter: Kategori 2-7: Erhvervsuddannelse – Jobrotation og jobdeling – Beskæftigelsesfremmende incitamenter – Integration af handicappede – Direkte jobskabelse – Opstartsincitamenter.
Notes: Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives.
Underkategori 2.4: Særlig støtte til oprettelse af lærepladser.
Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Kategori 8-9: Opretholdelse af arbejdsløshedsunderstøttelse og støtte – Tidlig pensionering Kilde: Eurostat – Database til arbejdsmarkedspolitik (LMP)
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Udgifter til arbejdsmarkedspolitik efter aktionstype (kategori 2-7), EU-15, 2001
Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2001
Offentlige udgifter til arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger i procent af BNP, 2001
Public expenditure on LMP measures as a percentage of GDP, 2001
Erhvervsuddannelse (ekskl. underkategori 2.4)
Training (excl. sub-category 2.4) 32.5%
Direkte jobskabelse25.0%
Direct job creation25.0%
Beskæftigelsesfremmende incitamenter21.3%
Employment incentives 21.3%
Kilde: Eurostat – Database til arbejdsmarkedspolitik (LMP)
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Som et befolkningsvægtet gennemsnit i EU-25 i 2001 modtog de rigeste 20 % af en medlemsstats befolkning 4,4 gange så meget af medlemsstatens samlede indkomst som de fattigste 20 % af medlemsstatens befolkning.
As a population-weighted average in EU-25 Member States in 2001 the top (highest income) 20% of a Member State’s population received 4.4 times as much of the Member State’s total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State’s population.
Denne forskel mellem de mest velhavende og de fattigste er mindst i Danmark (3,2), efterfulgt af Sverige, Finland, Østrig og Tyskland.
This gap between the most and least well-off people is smallest in Denmark (3.2), followed by Sweden, Finland, Austria, Germany.
Den er størst i de sydlige medlemsstater samt Irland og Det Forenede Kongerige.
It is widest in the southern Member States, Ireland and the United Kingdom.
Med undtagelse af de baltiske stater ligger intervallet i de nye medlemsstater generelt tæt på eller under EU-gennemsnittet.
With the exception of the Baltic States, the range in the new Member States is generally close to or smaller than the EU average.
Ulighed i indkomstfordelingen (indkomstkvintilsatsen), 2001 (Forholdet mellem den samlede indkomst for de 20 % af befolkningen, der har den højeste indtægt (øverste kvintil) og de 20 % af befolkningen, der har den laveste indtægt (laveste kvintil).
Inequality of income distribution (income quintile share ratio), 2001 (The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to that received by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile).
Indkomst skal forstås som justeret disponibel indkomst.)
Income must be understood as equivalised disposable income.)
NB: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 og TR: 2002.Kilde: Eurostat - De Europæiske Fællesskabers Husholdningspanel UDB, version december 2003, undtagen de ti nye medlemsstater og de tre kandidatlande: nationale undersøgelser.
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three candidate countries: National Surveys.
Indkomstniveau og ulighed i indkomstfordelingen, 2001
Gini coefficient, 2001
Justeret årlig disponibel middelindkomst pr. husstand (i KKS)
Median annual disposable equivalised household income (in PPS)
NB: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 og TR: 2002.Kilde: Eurostat - De Europæiske Fællesskabers Husholdningspanel UDB, version december 2003, undtagen de ti nye medlemsstater og de tre kandidatlande: nationale undersøgelser.
Note: CY: 1997, LV: 2002, MT: 2000, SI: 2000, SK: 2003 and TR: 2002.Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003, except the ten new Member States and the three Candidate Countries: National Surveys.
Ser man på den samlede befolkning, havde ca. 15 % af borgerne i EU-25 en justeret indkomst på under 60 % af deres respektive nationale middelindkomst i 2001. Dette tal svarer til ca. 68 mio. mennesker.
When looking at the total population, around 15% of citizens in EU-25 had an equivalised income that was less than 60% of their respective national median in 2001.
Hvis man sætter 60 % af den nationale middelindkomst som fattigdomsgrænse, var andelen af fattigdomstruede forholdsvis høj i Irland (21 %), Middelhavslandene, de baltiske stater og Det Forenede Kongerige – og forholdsvis lav i Benelux-landene, Tyskland og Østrig, de nordiske medlemsstater og de central- og østeuropæiske lande.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, the proportion of people at risk of poverty was relatively higher in Ireland (21%), Mediterranean countries, Baltic States and the United Kingdom - and was relatively lower in Benelux countries, Germany and Austria, the Nordic Member States and Central and Eastern European countries.
Blandt de »gamle« medlemsstater var den lavest i Sverige (10 %) og endnu lavere i visse »nye« lande, såsom Slovakiet (5 %) og Tjekkiet (8 %).
Amongst old Member States it was lowest in Sweden (10%) and was even lower in certain new countries such as Slovakia (5%) and Czech Republic (8%).
I den forbindelse skal det erindres, at vi analyserer relativ fattigdom i hvert land og ikke absolut fattigdom i forhold til en uafhængig fattigdomsgrænse.
In this context it should be remembered that we are analysing relative poverty within each country, and not absolute poverty by reference to an independent cut-off threshold.
De sociale ydelser (pensioner og andre overførsler) mindsker andelen af fattigdomstruede mennesker i alle lande, men i meget forskelligt omfang. Således spænder reduktionen fra 50 % eller derunder i Grækenland, Spanien, Irland, Portugal, Cypern og Malta til over 75 % i Sverige, Tjekkiet, Ungarn og Slovakiet.
Social benefits (pensions and other transfers) reduce the proportion of people at risk of poverty in all countries but to very differing degrees: the reduction ranging from 50% or less in Greece, Spain, Ireland, Portugal, Cyprus and Malta to more than 75% in Sweden, Czech Republic, Hungary and Slovakia.
Fattigdomsrisiko før sociale overførsler, 2001 (Procentdel af personer med en justeret disponibel indkomst før sociale overførsler under fattigdomsgrænsen, der er sat til 60 % af den justerede nationale disponible middelindkomst (efter sociale overførsler). Alders- og efterladtepensioner regnes som indkomst før overførsler og ikke som sociale overførsler.)
At-risk-of-poverty rate before social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income, before social transfers, below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Fattigdomsrisiko efter sociale overførsler, 2001 (Procentdel af personer med en justeret disponibel indkomst under fattigdomsgrænsen, der er sat til 60 % af den justerede nationale disponible middelindkomst.)
At-risk-of-poverty rate after social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income.)
Fattigdomsrisiko før og efter sociale overførsler, 2001
At-risk-of-poverty rate before and after social transfers, 2001
Fattigdomsrisiko efter sociale overførsler og vedvarende fattigdomsrisiko, 2001
At-risk-of-poverty rate after social transfers and At-persistent-risk-of-poverty rate, 2001
Lav indkomst i 2001Lav indkomst i 2001 og i mindst to af de tre år 1998, 1999 og 2000 er før s le rv
Low income in 2001Low income in 2001 and in at least two of the three years 1998, 1999 and 2000 an s fe rs
I 2003 levede 10,1 % i alderen 18-59 år i husstande uden beskæftigelse i EU-25 (9,6 % i EU-15). For børn i alderen 0-17 år var disse tal 9,7 % i EU-25 og 9,8 % i EU-15.
In 2003 10.1% of people aged 18-59 were living in jobless households in EU-25 (9.6% in EU-15).
Personer i alderen 18-59 år i husstande uden beskæftigelse, 2003 (Procentdel af personer/kvinder/mænd i alderen 18-59 år, der lever i husstande, hvor ingen arbejder.
People aged 18-59 living in jobless households, 2003 (Percentage of persons/women/men aged 18 - 59 who are living in households where no-one works.
Studerende i alderen 18-24 år, der lever i husstande, som udelukkende består af studerende i samme alder, medtages hverken i tæller eller nævner).
Students aged 18-24 who live in households composed solely of students of the same age class are not counted in either numerator or denominator)