natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen efterlyser forbrugeres,producenters, handlendes og andreinteresseredes syn på om emballagestørrelser skal regelstyres eller ej.Bidragene kan formuleres på alle de11 officielle EU-sprog. Tidsfristen erden 31. januar.
The European Commission isinviting the views of consumers,producers, retailers and otherinterested parties on whether the size of packages should beregulated or not.
Den skalinden juli 2003 fremsætte anbefalinger til EU-dækkende initiativer,der ansporer til selvregulering ogstyrker tilliden til »B2B e-handels-steder«.
Its remitis to make recommendations, by July 2003, for European level initiatives that will encourageself-regulation and enhance trustin B2B e-marketplaces.
Ekspertgruppens skal se på denudbredte mangel på viden om depotentielle risici og fordele, på fraværet af pålidelige oplysningerom internetplatforme, forretningspartnere, produkter og servicessamt på manglen på tillid til elektroniske transaktioner.
The expert group will look atissues such as the lack of awareness of the potential risks andbenefits, the absence of reliableinformation on internet platforms, business partners, productsand services and the lack of trustin electronic transactions.
Dennenye interessentgruppe modtagergerne bidrag og kommentarer fraandre involverede.
Thisnew stakeholder group invitescontributions and commentsfrom interested parties.
De seneste års vækst i B2B-afsæt-ningssteder på internettet og dehindringer, som mindre virksomheder kan løbe ind i når de ønskerat benytte disse steder, er beskrevet i Kommissionens interne
The recent growth in B2B internetbased market places, and thepotential barriers small businessesface when wishing to use them,are outlined in ‘B2B Internet Trading Platforms: Opportunitiesand Barriers for SMEs - A first
Bedre rammevilkår for virksomheder- konkrete initiativerder styrker konkurrenceevnen
Better environment for enterprises:concrete commitments to enhancecompetitiveness
En revision af EU-lovgivningen omemballagestørrelser er blandt deforslag, der er udvalgt til en udvidet konsekvensanalyse under Kommissionens arbejdsprogram for2003 som led i en bredere indsatsfor bedre regelstyring (jf. EE nr. 7).Resultaterne, der præsenteres i første halvår 2003, indgår i denudvidede konsekvensanalyseproces.
The review of EU pack-size legislation is one of the proposals chosenfor extended impact assessmentunder the Commission’s2003work programme and is part ofthe wider commitment to betterregulation (see Enterprise Europe No 7). The results will be presentedduring the first half of 2003 andfed into the extended impactassessment process.
Kommissionen har lanceret et nyt erhvervspolitisk instrument, kvantitative mål, til udvikling af europæisk økonomis konkurrenceevneog dynamik.
The Commission has launched anew enterprise policy instrument– quantitative targets – to developthe competitiveness and dynamismof the European economy.
Det første sæt bestående af 70 nationale mål, som medlemsstaterne har annonceret,skal styrke overvågningen af politikområderne.
Thisfirst set of 70 national targets,proposed by Member States, isdesigned to improve policy monitoring.
Meningen er atudvikle en overordnet strategi og atsende et klart signal til europæiske virksomheder om, at der er tagetmålrettede initiativer for at forbedre erhvervsklimaet.
It represents an attemptto develop a comprehensivestrategy and to give a clear signalto European businesses that concretecommitments are in place toimprove the business environment.
De kvantitative mål tagerudgangspunkt i de erhvervspolitiskeemner i Resultattavlen for erhvervspolitikken, f.eks. innovation,
The targets relate to business policy issues covered by the Enterprise Policy Scoreboard,such as innovation, the regulatory
STØTTE TIL VIRKSOMHEDER I ETABLERINGSFASEN: »VEJLEDNING I GOD PRAKSIS« FOR ERHVERVSFREMMEORGANISATIONER
HELPING BUSINESSES START UP: A ‘GOOD PRACTICE GUIDE’FOR BUSINESS SUPPORT ORGANISATIONS
SMVer inddragesmere i europæisk standardisering
Greater SMEinvolvement in European standardisation
Denne vejledning, der udkom første gang i december 2000, er nublevet genoptrykt.
This guide, first published in December 2000 and now reprinted,sets out the critical factors that determine start-up success.
Den handler om de kritiske faktorer, der afgør,om en virksomhedsetablering lykkes.
Itoffers 20 examples of proven good practice across Europe, withproject contact details.
Der beskrives støtteinitiativer inden for områderne faguddannelse, højere uddannelse, brug af IKT, hjælp til kvindelige iværksættere, finansiering af opstart,bankrelationer, mikrolån, netsamarbejde med business angels, teknologioverførsel og virksomhedskuvøser.
These include support measures in the areas of training, highereducation, use of information technology, help for women entrepreneurs, financefor start-ups, relations with banks, micro-loans, networking with business angels,technology transfer and business incubators.
Ifølge aftalen, der forventes atopmuntre SMV-erhvervsdrivendetil at bruge de europæiske standarder mere, vil konsortiet:
Under the agreement, whichshould encourage SMEs to makegreater use of European standards, the consortium will:
Udgivelsen indeholder 26 eksempler på efterprøvet god praksisinden for erhvervsfremme. Blandt emnerne er: udvikling af centrale støttetjenester, bistand til uddannelses- og finansieringsadgang, hjælp til SMVer med at fungere i en moderne økonomi samt fremme af økonomisk udvikling.
The publication provides 26 examples of proven good practice inbusiness support under a series of headings: Developing coresupportservices, Assisting access to training and finance, Helping SMEs operate in a modern economy, and Promoting economicdevelopment.
•sørge for information til SMVerog håndværksvirksomheder omstandardisering, certificering og EC-mærkning samt arrangere feedback
•provide information to SMEs andcraft businesses on standardisation,certification and EC marking, andorganise feed-back,
•tilrettelægge SMVers og håndværksvirksomheders deltagelse inationale og europæiske standardiseringsorganer
Free paper copies in English – with other Community languages coming soon –and further information can be obtained from: Entr-Business-Support@cec.eu.int
Den trykte version (på engelsk og snart også de øvrige officielle EU-sprog) ognærmere oplysninger kan rekvireres via adresserne:Entr-Business-Support@cec.eu.int europa.eu.int/comm/enterprise/library/lib-entrepreneurship/ libr-entrepreneurship.html
•organise SMEs’ and craft enterprises’ participation in nationaland European standardisationbodies, europa.eu.int/comm/enterprise/library/lib-entrepreneurship/ libr-entrepreneurship.html
•deltage i strategiske møder,udvalg og konferencer om standardisering for at fremme SMV-interesser
•take part in strategic meetings,committees and conferences onstandardisation to promote SMEinterests, and
Møde om byggematerialer - CE-mærkning og handelshindringer Bruxelles, den 22. januar 2003Kontakt: Entr-constructionseminar@cec.eu.int
Construction products’ meeting on CE marking and trade barriers Brussels, 22 January 2003Contact: Entr-constructionseminar@cec.eu.int
I et flertal af SMVer er man ikketilstrækkelig bevidst om værdienaf standarder og kun få SMVerkan mønstre personale, der kanmedvirke til at definere standarderne.
A majority of SMEs are not sufficiently aware of the value of standards and few have the humanresources to participate in thework required to define them.
Ved at udnyttestandarderne til deres fordel ville SMVerne blive mere konkurrencedygtige og bedre istand til at fremme Europas samlede konkurrenceevne.
Byusing standards to their advantage, SMEs will be better able tocompete and to help raise Europe’s overall competitivenessperformance.
Tekstil- og beklædningsbranchens fremtid i en udvidet Union Bruxelles, den 20. marts 2003Kontakt: Entr-textile-leather_toys@cec.eu.int
The future of the textile and clothing industry in an enlarged Europe Brussels, 20 March 2003Contact: Entr-textile-leather_toys@cec.eu.int
Via netværket vil eksperter ie-handel kunne udveksle erfaringer og god praksis om, hvordan man bedststøtter SMVer i at bruge internettet som forretningsværktøj.
It will enable ebusiness experts to share experience and good practice in helping SMEs to use the internet as a business tool.
I dette øjemedsigter netværket ligeledes på at skabe en dialog mellem kræfter bagdiverse EU-politiske initiativer om e-handel.
To this end, the e-businesssupport network also aims to step up dialogue between the promotersof various ebusiness policy initiatives at European level.
Lokale, regionale og nationale politikere opfordres til at slutte sig til netværket for bedre at kunne indkredse SMV-specifikke behov omkring e-handel, udveksle diverse oplysningsmaterialer og planlægge målrettedearrangementer til meningsudveksling om fælles problemer.
Local, regional and national policy makers are invited to join the networkin better identifying SME-specific ebusiness needs, sharing informationand awareness-raising material, and organising specific events toexchange views on common problems.
Nettet vil være åbent for politiske initiativer fra medlemsstater, EU-kandidatlande og EØS-lande.
The network will be open to policy initiatives of the Member States, EUcandidate countries and European Economic Area members.Participation will be voluntary and will rely on a willingness to shareexperience and information informally.
Deltagelsen er frivillig og baseret på viljentil at udveksle erfaringer og viden på uformel vis.
The network will be supportedby an electronic platform (portal) for information exchange.
Europa-Kommissionen vil sandsynligvis påtage sig den organisatoriske støtte til e-handelsnetværket til og med 2005.
The European Commission may provide organisational support to the ebusiness network until the end of 2005.
Udgivet af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Erhvervspolitik
Published by the European Commission’s Enterprise DG
TÆNK SMÅT FØRSTSMV-pakken
THINKINGSMALLFIRSTSME package
NY ØKONOMIe-markedspladser – B2B
NEW ECONOMYB2B electronic marketplaces
DET INDRE MARKEDIndgreb mod franske støjsendere
SINGLE MARKETAction against French jammers
Træ som værn mod klimaændringer
Using wood totackle climatechange
DEN GLOBALE MARKEDSPLADSFælles fodslag om forsvarsudrustning
GLOBALMARKETPLACEDefence equipment policy
LEDER Nu er det alvor p3 3
April–June 2003 p3 3
DET INDRE MARKEDp18El- og elektronikudstyr: Lovsæt påslankekur
SINGLE MARKET p18SLIMming electrical and electronicequipment legislation
DET INDRE MARKEDIndgreb mod franske støjsendere
NEW ECONOMYB2B electronic marketplaces
Træ som værn mod klimaændringer
Using wood totackle climate
TÆNK SMÅT FØRSTSMV-pakken
THINKING SMALL FIRST SME package
Brystimplantater med større sikkerhed
Promoting pedestrian safety
SMVIværksætterkultur stimuleres
Promoting business clusters Upgraded SMIE database
Stimulering af virksomhedsklynger
Using wood to tackle climate change
SMIE-databasen er blevet opgraderet9
GLOBAL MARKETPLACE p19Towards an EU defence equipment policy
Længe leve de bløde trafikanter
INDUSTRYUsing wood to tackle climate change
INNOVATIONEn mere moderne innovationsstrategi
INNOVATIONModernising innovation strategy
–nye udfordringer for SMV
NEW ECONOMYB2B electronic marketplaces: new challenges for SMEs
Træ spiller en afgørende rolle ikampen mod klimaændring.Træer mindsker koncentrationenaf kuldioxid i atmosfæren.
Trees reduce carbon dioxide inthe atmosphere.
Ved atbruge mere træmateriale i stedetfor produkter med højt indhold affossilt brændstof kan vi mindskeudledningen af drivhusgasser.(side 10-11)
Greater use ofwood products will also reducegreenhouse gas emissions bysubstituting for fossil fuel intensive products.(pages 10 and 11)
Erhvervslivets Europaer et gratis nyhedsbrev, som udsendes kvartalsvis på de 11 officielle fællesskabssprog af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Erhvervspolitik.
Enterprise Europeis a free-of-chargenewsletter published quarterly in the11 Community languages by the European Commission’s Enterprise DG:
Kontoret for Oplysning og Kommunikation Generaldirektoratet for Erhvervspolitik Europa-Kommissionen Tlf. (32-2) 295 23 88Fax (32-2) 299 19 26E-post: enterprise-europe@cec.eu.int
Information and Communication Unit Enterprise DGEuropean Commission Tel. (32-2) 29-52388Fax (32-2) 29-91926E-mail: enterprise-europe@cec.eu.int
Fotografierne i dette nummer er leveret af Photodisc, Benelux Press, Airbus military, Charpentes & Constructions Bois, Van den Brande Solvay, Le Mobilier Professionnel, IPMS, og Europa-Kommissionens Audiovisual Library. ©De Europæiske Fællesskaber, 2003Gengivelse tilladt med behørig kildeangivelse
Photographs for this edition weresupplied by Photodisc, Benelux Press, Airbus Military, Charpentes & Constructions Bois, Van den Brande,Solvay,Le Mobilier Professionnel,IPMS and European Commission Audiovisual Library. © European Communities, 2003Reproduction is authorised, provided the source is acknowledged.
Erhvervslivets EUROPA nr. 11 _BAR_ April–juni 2003
April–June 2003
Nu er det alvor
Now we’re talking business
De økonomiske realiteter – herunder arbejdsløshed, produktivitetsefterslæbi forhold til USA og udfordringerne i det videnbaserede samfund – givernæring til en fornyet industripolitisk debat i Europa.
Economic realities, including unemployment, productivity gaps withthe US and knowledge-based society challenges, are fuelling the renaissance of Europe’s industrial policy debate.
Kommissionsformand Romano Prodi gav den 21. januar bolden op på GD Erhvervspolitiks konference om industripolitikken i en udvidet Europæisk Union.
Commission President Romano Prodi set the ball rolling at the Enterprise DG’s 21 Januaryconference on industrial policy in an enlarged Europe.
Her blevmodellen om en bæredygtig udvikling – tilpasning af den offentlige politik,så den fremmer økonomisk vækst, som forudsætning for social fremgang,jobskabelse og miljøbeskyttelse – fremhævet som et »industripolitisk vejkort«.
He cited thesustainable development model – tailoring public policy to promoteeconomic growth, as a prerequisite for social progress, jobs, and environment protection – as an industrial policy road map.
nden for en måned efter januar- livet drøftes med industrien ogandre berørte parter.
ithin a month of theJanuary conference,the leaders of France,
Frem for alt må politikken baserespå et fornuftigt og velunderbyggget grundlag.
Above all, policy must bebased on sound and wellinformed judgement.
Det er grundentil, at EU nu skal drøfte de kommende års industripolitik, og atdenne debat skal være omfattende og tilgængelig for alle.
This iswhy the EU must now debateindustrial policy for the comingyears, and why that debatemust be inclusive and accessible to all.
Ministrene med ansvar forerhvervsliv, industri, forskningog det indre marked, deltog ikonkurrenceevne-rådsmødetden 3. marts. Her forberedte dederes indlæg til EUs forårstopmødet gennem en debat om Kommissionens meddelelse omindustripolitik, den nylige grønbog om iværksætterkultur ogmeddelelsen »At tænke småt i etstadig større Europa« (se s. 6).
Enterprise, industry, researchand single market ministers atthe 3 March Competitiveness Council prepared their Springsummit input by debating the Commission’s industrial policycommunication, its recent Green Paper on Entrepreneurship, andits communication ‘Thinkingsmall in an enlarging Europe’(see page 6).
ERKKI LIIKANENEuropa-kommissær for Erhvervspolitik og Informationssamfund
ERKKI LIIKANENCommissioner for Enterprise and the Information Society
Der er generel enighed om, atindustrien ikke bør være et forsøgslaboratorium for eksperimenter med nye regler, der øgerarbejdsgivernes omkostningerog byrder, men derudover erder stadig langt fra enighed omindustripolitikken i Europa.
Germany and the UK issued ajoint public appeal for fasterprogress in upgrading EUcompetitiveness, urging the Union’s Spring (21 March)summit to ‘push ahead withstructural renewal and modernization in Europe, toincrease the competitivenessof our economies and ensureemployment opportunities for all’.
Detstår dog allerede klart, at industripolitikken skal indeholde denrette blanding af såvel bredtdækkende som sektorspecifikkeredskaber til at fremme konkurrenceevnen – og at der skal skæresned på bureaukrati.
Their open letter calls for radical action to dismantle existingbarriers to international competitiveness, including takingup Commission proposals tosimplify and reduce the burdenon business.
Det åbne brev efterlyser en radikal indsats for at nedbryde eksisterende barrierer for international konkurrencedygtighed ved bl.a. at følge op på Kommissionens forslag om atforenkle og mindske erhvervslivetsbyrder.
Beyond generally agreeingthat industry should not be alaboratory for regulatoryexperiments that increase costsand burdens on employers,Europe is still far from anindustrial policy consensus.But it is already clear thatindustrial policy must hit theright mix of industry-wide andsector-specific measures toenhance competitiveness, andcut red tape.
Der lægges særlig vægtpå, at man hurtigt får fuldførtlovgivningen om det indre marked, så frugterne af en ægtemarkedsåbning kan høstes.
Rules that affectbusiness must be checkedwith industry and other stakeholders, as part of a priorassessment.
Kvantitative mål - fordelenved konkrete pejlemærker
Quantitative targets: the advantage of concrete commitments
GD Erhvervspolitik startede for to år siden sit projekt om »kvantitative mål« som et styringsværktøj for national erhvervspolitik.
The Enterprise Directorate-General began its ‘quantitative targets’ project two yearsago as a management tool for national enterprise policy.
Det er et af de ikke-lovgivningsmæssige og frivillige tiltag, der bruges til at spore fremskridt i retning af EUs mål om at blive verdens mest dynamiske, videnbaserede økonomi i 2010. Ved dette års begyndelse havde projektet resulteret i ikke mindre end 70 mål, som medlemsstaterne havde bebudet.
This is one of the non-legislative and voluntary measures being used to track progress towards the Union’s aim of becoming the world’s most dynamic knowledge-based economy by 2010.By the beginning of this year, the project had identified and published no fewer than70 targets announced by Member States.
Pejlemærker – et nyt politisk instrument Fastlæggelse af talbaserede mål, pejlemærker, eri de senere år blevet benyttet på flere af EUs politikområder.
Targets: a new policy instrument In recent years, targeting has been applied tovarious Community policies.
Siden først i 90'erne har Maastricht-kriterierne fra unionstraktaten, derindvarslede ØMU'en og den fælles valuta, væretden mest vellykkede praktiske anvendelse afkvantitative mål inden for europæisk politik.
From the early1990s, the Maastricht criteria, set out in the Treaty on European Union that ushered ineconomic and monetary union and the singlecurrency, have been the most successfulapplication of quantitative targets in European governance.
Siden er der blevet afstukket mål på en rækkepolitiske felter: beskæftigelse, miljø, det indremarked, forskning/udvikling – og nu ogsåerhvervspolitik.
Since then, targets have been announced in arange of policy areas: employment, environment, single market, R & D – and now enterprise.
NOGLE EKSEMPLER PÅ KVANTITATIVE MÅL
QUANTITATIVE TARGETS - SOME EXAMPLES
Antallet af nye virksomheder forøges fra 170 000 til 220 000 om året inden 2007.
Increase the number of new enterprises from170,000 per year to 220,000 by 2007.
Efterhånden som benchmarkingmetodikken er blevet udviklet, ogder er blevet adgang til bedre statistikker, er den analytiske basisfor politikudvikling i årenesløb blevet styrket og danner nu etsolidt fundament for fastlæggelseog analyse af kvantitative mål.
As benchmarking methodologyhas been developed and betterstatistics have become available,the analytical basis for policymaking has improved over theyears and now provides a firmfoundation for setting andanalysing quantitative targets.
De administrative byrder på virksomhedermindskes med 25% inden 2010.
BELGIUM & DENMARK Reduce administrative burdens on businesses by 25 % before 2010.
Antallet af patentudtagninger pr. mio. indbyggere fordobles fra 13 (i 2000) til 26 (i 2006).
Raise the number of patents per millionpeople from 13 (2000) to 26 (2006).
Antallet af internetbrugere (udtrykt i % af indbyggertallet) øges til 70 % i 2005.
Increase the number of Internet users (as apercentage of the population) to 70 % in 2005.
Udbredelsen af hjemmecomputere øges til50% af husstandene.
Increase the penetration of household PCsto 50 %.
Investeringerne i forskning/udvikling øges, så de i2004 vil udgøre 3,5% af bruttonationalproduktet.
Increase R & D expenditure as a share of GDPto 3.5 % in 2004.
Kilde: KOM (2002) 610: Meddelelse fra Kommissionen: ‘Bedre erhvervsklima’
Source: COM (2002) 610: Communication from the Commission: ‘Better environment for businesses’.
At sætte realistiske mål, underbyggetmed en politik, der gør målopfyldelsen troværdig, er en forudsætningfor succes. Troværdige pejlemærker,der udtrykker et engagement i atreformere erhvervsklimaet, sendertillige et signal, der hjælper virksomhederne i deres planlægningved at reducere usikkerheden omden fremtidige udvikling.
Setting realistic goals and underpinning them with policies thatmake their fulfilment credible is aprerequisite for their success.Credible targets, that announcecommitment to reform the business climate, also provide a signal that helps firms to plan,and adapt if necessary.
større udfordring, men med godvilje og lidt held skal vi nok klaredet!
With the Lisbon process in dangerof running out of steam, there isan even greater need for firm,credible,policy commitments.
Da Lissabon-processen risikerer attabe pusten, er der desto størrebehov for et beslutsomt og troværdigt,politisk engagement.
seminating the good practices.This will be a major challenge, butwith goodwill, and a bit of luck,we will get there!
Kritik trods succes Alle medlemsstater undtagen Grækenland, Italien og Luxembourghar fremlagt kvantitativemål.
Criticism despite success Every Member State apart from Greece, Italy and Luxembourghas announced quantitative targets.
Detteer meget opmuntrende, da det formange af landenes vedkommendeer en ny måde at føre erhvervspolitikpå.
This is particularlyencouraging since for many itis still a new exercise.
Nogle af målene er dog blevetkritiseret for mangel på ambitionerog klarhed.
However,some of the targets have come infor criticism for lack of ambitionand for being vague.
GD Erhvervspolitik støtter, atmålene generelt er blevet udtrykti absolutte termer snarere endsom sammenligninger lande imellem.Argumentet herfor er, at absoluttemål er lettere for nationale aktørerat overvåge, mens relative målkan kræve internationale bench-marking-undersøgelser.
Finally, in a move supported bythe Enterprise DG, targets havegenerally been specified inabsolute terms rather than ascomparisons with other countries.The reason being that absolutetargets are easier to monitor fornational stakeholders and relativetargets may require internationalbenchmarking studies.
Med 'relative' mål kan et givet land ogsåsynes at klare sig bedre, end detfaktisk gør, hvis de lande, dersammenlignes med, udviser ensvag udvikling.
In addition, in the case of relative targets, Member States mayappear to be doing better thanthey really are if there are poorperformances in the referencecountries.
De udtrykte mål er uden tvivl forskellige med hensyn til ambitionsniveau og udførlighed. Mankan hævde, at de mest vage og indskrænkede af dem bør fjernesfra listen.
There is no doubt that the targetsrepresent differing levels ofambition and detail and it couldbe argued that the more vagueand limited ones should beremoved from the list.
Men selv om nogle målenkeltvis kan synes relativt ubetydelige, kan deres samledeindvirkning gøre en reel forskel.
However,while individual targets may be relatively insignificant, their cumulativeimpact can make a real difference.
Trods kritikken har projektet tagetafsæt til en god start.
Despite the criticism, the projecthas got off to a good start.
Det er dogstadig i sin indledende fase, ogder venter meget arbejde fremover med at overvåge og tilpassede kvantitative mål.
But itis still only in its initial phase andmuch work lies ahead in monitoringand adjusting the quantitativetargets.