natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Små virksomheder spiller en central rolle i den europæiske økonomi. Ca.
Small businesses play a central role in the Europeaneconomy.
Efter at deti 2002 blev godkendt af kandidatlandene, er chartretblevet hovedhjørnestenen i politikken for små virk-somhederi det udvidede Europa.
Following itsendorsement by the candidate countries in 2002, the Charter has become the cornerstone of small businesspolicy in the enlarged Europe.
I 2003 godkendtelandene i det vestlige Balkan chartret, og i 2004 fulgte Moldova.
In 2003, the countriesof the Western Balkans endorsed the Charter, followedby Moldova in 2004.
Der er nu 35 lande, som deltager i charterprocessen.
35 countries now participate inthe Charter process.
På grundlag af det europæiske charterfor små virksomheder undertegnede partnerne i Middelhavsområdet (5) i oktober 2004 »Caserta-er-klæringen« om et Euro-Middelhavs-charter for virksomheder.
Based on the European Charterfor Small Enterprises, in October 2004 the Mediterranean partners5signed the “Caserta Declaration” onthe “Euro-Mediterranean Charter for Enterprise”.
Den løbende udvidelse af antallet afdeltagerlande på frivillig basis viser den dynamik, somchartret har skabt, idet hovedaspekterne af de politikker, der har betydning for de små virksomhedersvilkår, samles.
Thissteady enlargement of participating countries, on a voluntary basis, shows the momentum the Charter hasbuilt up by bringing together key aspects of policycontributing to the small business environment.
Disse små virksomheder er en vigtig forudsætning foret dynamisk erhvervsliv og innovation.
These small businesses are a key source of businessdynamism and innovation.
For at de kanbidrage fuldt ud til Lissabon-målsætningen, som gårud på at gøre EU til den mest konkurrencedygtige ogdynamiske, videnbaserede økonomi i verden, godkendte stats- og regeringscheferne i 2000 det europæiske charter for små virksomheder (2).
To allow them to playtheir full role in meeting the Lisbon objective of making Europe the world’s most competitive and dynamicknowledge-based economy, the Heads of State or Government endorsed the European Charter for Small Enterprises in 20002.
I chartret indgårprincippet om at »tænke småt først«samt erkendelsenaf, at små virksomheder danner rygraden i EU’s økonomiog udgør nøglen til vores konkurrenceevne.
The Charter embodies the “thinksmall first”principle and the recognition that smallenterprises are the backbone of Europe’s economy andthe key to our competitiveness.
Den regelmæssige gennemgang af chartret for atkortlægge og fremhæve fremskridt og de bilateralemøder med medlemsstaterne med aktiv deltagelseaf erhvervsorganisationerne sikrer, at medlemsstaterne forbliver aktive og fortsat opfylder deres forpligtelser til at forbedre små virksomheders vilkår.Ved at gennemføre chartret øger en række europæiskeregioner deres bestræbelser på at leve op til medlemsstaternes forpligtelser.
The regular Charter review process to identify andhighlight progress, including bilateral meetings withthe Member States where business organisationsactively participate, ensures that the Member Statesstay active and keep living up to their commitmentto improve the small business environment on acontinuous basis. By implementing the Charter, several European regions are also stepping up efforts in fulfilling the Member States’ commitments.
Med udgangspunkt i den åbne koordinationsmetode,som blev indført ved Det Europæiske Råds møde i Lissabon, indeholder chartret opfordringer til medlemsstaterne og Kommissionen om at tage initiativerinden for ti nøgleområder for at støtte de små virksomheder.
Based on the open method of coordination introduced by the Lisbon European Council, the Chartercalls upon the Member States and the Commission totake action in ten key areas to support small enterprises.
Som et supplement til chartret omhandler handlingsplanen for iværksætterkultur (3) en langrække emner i forbindelse med at fremme iværksætterkulturen i Europa.
To complement the Charter, the Entrepreneurship Action Plan3addresses a wider range ofentrepreneurship-related issues to promote entrepreneurship across Europe.
Disse udfordringer blev igenfremhævet som centrale af high-level-gruppen om
These challenges wereagain underlined as essential by the High Level Group on the Lisbon strategy chaired by Mr Wim Kok4.
Erhvervsorganisationernes deltagelse i chartret er enabsolut nødvendighed.
The participation of business organisations in the Charter process is indispensable.
Den medvirker til en mererealistisk strategi og sikrer, at Kommissionen og medlemsstaterne får en ordentlig tilbagemelding.
It contributes to amore realistic approach and ensures proper feedbackto the Commission and the Member States.
Lissabonstrategien, som blev ledet af Wim Kok(4
The greatinterest in the Charter shown by business organisations and their involvement in and active contribution to its implementation is highly appreciated.
Kilde:Observatory of European SMEs (Observatoriet for de Europæiske SMV’er) 2003/7.
Source: Observatory of European SMEs, 2003/7.
Rapport om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder — Meddelelse fra Kommissionen somheders vilkår nogle gange først viser sig langtsenere.
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission
Erhvervsorganisationernes store interesse i chartretog deres engagement og aktive deltagelse i dets gennemførelse er meget påskønnet.
The Commission welcomes the continued supportof the European Parliament, the European Economicand Social Committee and the Committee of the Regions for improving the environment of small businesses and ensuring that the Charter is implementedin full.
Kommissionen udtrykker tilfredshed med den fortsatte støtte, som Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalgetyder, når det drejer sig om at forbedre små virksomheders vilkår og sikre chartrets fulde gennemførelse.
The good practices identified in the annual Charterimplementation reports provide a major fund ofknowledge. It is the identification, dissemination andactive use of this knowledge that represents the realadded value of the Charter process.
Charterprocessen har betydet fremskridt inden forde fællesskabspolitikker, der berører de små og mellemstore virksomheder. Samtidig bidrager den ind- sats, som repræsentanten for SMV-aktiviteterne (6
The Charter process has led to progress in the fieldof Community policies affecting small and alsomedium-sized enterprises.
) yder, også til at udvikle en mere koordineret og SMV-venlig strategi i hele Kommissionen.
At the same time the inter- vention of the SME Envoy6 is also contributing to the development of a better coordinated and more ‘SMEfriendly’ approach throughout the Commission.
Dette er den femte årlige gennemførelsesrapport omchartret (7), som bygger på deltagerlandenes nationale rapporter.
This is the fifth annual implementation report on the Charter 7, based on national reports from the participating countries.
Den giver et øjebliksbillede af de væsentligste udviklinger fra efteråret 2003 til efteråret2004, men den har ikke til formål at give et altomfattende overblik over alle eksisterende ordninger.Den kortlægger styrker og svagheder i EU og hosnabolandene, fremhæver lovende nationale tiltag ogindeholder anbefalinger for fremtidig handling.
It presents a snapshot of the maindevelopments from autumn 2003 to autumn 2004but does not aim to provide a comprehensive overviewof all existing measures.
Derigennem styrker den politikken for små virksomheder og sikrer, at bestræbelserne på at opfylde Lissabon-målsætningen fortsættes.
It identifies strengths andweaknesses across the EU and its neighbours, highlightspromising national measures and issues recommendations for future action, thereby strengthening policyin support of small businesses and maintaining theefforts towards the Lisbon objective.
Denne rapport suppleres af støttedokumenter, dergiver et omfattende overblik over de foranstaltninger af nyere dato, som medlemsstaterne, Norge, kandidatlandene, Moldova, landene i det vestlige Balkansamt Kommissionen har iværksat for at gennemføre
This report is complemented by supporting documents, which give a comprehensive overview of recentmeasures undertaken to implement the Charter by the Member States and Norway, the candidate countries,Moldova and the countries of the Western Balkans,
De nye medlemsstater har isærværet flittige til at lære af hinanden, og de første indikationer viser, at denne strategi har været en succes.Chartret er et effektivt værktøj, når det drejer sig omat bygge bro mellem de erhvervsvilkår, der hersker i EU, selv om en egentlig indvirkning på de små virk- chartret (8).
The Charter is an effective tool to bridgeperformance gaps in the EU, even though the realimpact on the small business environment sometimestakes considerable time to show.
Tidligere rapporter: KOM(2001) 122 endelig af 7.3.2001,KOM(2002) 68 endelig af 6.2.2004, KOM(2003) 21 endelig af21.1.2003, KOM(2004) 64 endelig af 11.2.2004.
Previous reports: COM(2001) 122 final, 7.3.2001; COM(2002) 68final, 6.2.2002; COM(2003) 21 final, 21.1.2003; COM(2004) 64final, 11.2.2004.
Forbedring af små virksomhedersvilkår
Improving the smallbusiness environment
Støttedokumenterne indeholder oplysninger om denudvikling, der er beskrevet nedenfor, og detaljeredeanbefalinger med hensyn til yderligere politiktiltag.
Complete information about the developmentsmentioned below can be found in the supportingdocuments, together with detailed recommendations for further action.
samarbejde findes allerede i en række lande, herunder Frankrig, Nederlandene, Finland og Norge.Nogle af de nye medlemsstater har også for nyligtaget initiativ i denne retning, bl.a. Litauen.
global strategy. Such cooperation already exists inseveral countries, including France, the Netherlands,Finland and Norway.Recent steps in this directionhave also been taken by some of the new Member States, in particular Lithuania.
2.1.Medlemsstaterne og Norge:håndgribelige fremskridtinden for dette årsprioriterede områderafchartret
Member States and Norway: Tangible results in thisyear’s Charter priority areas
Dette års rapport indeholder en detaljeret undersøgelse af de fremskridt, der er sket inden for tre prioriterede områder, der er udvalgt blandt chartrets tiområder:
This year’s report examines in more detail progressmade in three priority areas, selected from the ten Charter areas:
— iværksætteruddannelse, især på gymnasialt plan
– education for entrepreneurship, especially secondaryeducation;
Næste skridt er at udvikle iværksætterfærdigheder og-kultur, der udtrykkeligt anerkendes som en målsætning i de nationale læseplaner for gymnasieskolerneog erhvervsskolerne.
The next step is the development of entrepreneurialskills and attitudes explicitly recognised as oneobjective in the national curriculum of comprehensive and vocational secondary schools.
Iværksætterånd skal i den sammenhæng forstås i en bredere betydning og ikke kunsom et middel til at skabe nye virksomheder, menogså som en generel tankegang.
In this context,entrepreneurship should be understood in its broadermeaning: not only as a means for creating new businesses, but also as a general mindset.
Indtil videre er detkun et fåtal af landene, f.eks. Tjekkiet, Spanien,Irland, Polen, Finland og Norge, hvor iværksætterånd udtrykkeligt anerkendes i læseplanerne forgymnasieskoleuddannelserne.
So far, countries such as the Czech Republic, Spain, Ireland,Poland, Finland and Norwaywhere entrepreneurship is already explicitly recognised by thecurriculum for comprehensive secondary educationare a minority.
Mere positive eksempler kan ses hos erhvervsskolerne og de tekniske skoler.
More positive examples can be foundin vocational and technical schools.
— relevante kvalifikationer, især foranstaltninger tilafhjælpning af manglen på faglærte teknikere ogingeniører.
– skills shortages, especially measures to overcomelack of skilled technicians and engineers.
Bilaget indeholder figurer, der viser de samlede foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet indenfor disse områder — udvalgt blandt en række af forslagene til hensigtsmæssige foranstaltninger.
Charts showing the aggregated number of measurestaken by the Member States in these areas – out of aselection of proposed useful measures – can be foundin the Annex.
I de tilfælde, hvor skolerne har en høj grad af autonomi, er det en god idé at støtte foranstaltninger,der skal fremme iværksætteruddannelse.
EDUCATION FOR ENTREPRENEURSHIP – FOSTERINGENTREPRENEURIAL MINDSETS AT SCHOOL
Selv om derfindes gode eksempler, er der indtil videre kun ibegrænset omfang truffet fremmende foranstaltninger.
While thereare some good examples, active promotion measureshave so far been taken on a limited basis.
Det er fortsat et problem med utilstrækkelig specialuddannelse af lærerne.
Insufficientprovision of specific training to teachers remains aproblem.
Man kan fremhæve eninteressant udvikling i Nederlandene, hvor regeringen støtter pilotprojekter i skolerne og formidler godpraksis, og i Det Forenede Kongerige, hvor derfindes »Enterprise Education Pathfinders« (vejlederei virksomhedsuddannelser).
Interesting developments can be highlighted in the Netherlands,where the governmentsupports pilot projects in schools and disseminatesgood practice, and in the United Kingdom,withits “Enterprise Education Pathfinders”.
Men der mangler stadigvæk i mangetilfælde sammenhængende rammer.
However, a coherent frameworkis still missing in many cases.
Da uddannelsentil iværksætter har en horisontal dimension, er detnødvendigt først at oprette formelle forbindelser mellem den offentlige administrations forskellige sektorer, især finans- og undervisningsministerierne, meddet formål at etablere en overordnet strategi. Et sådant
As entrepreneurshipeducation has a horizontal dimension, a necessary firststep is establishing formal links between different sectorsof the public administration, notably Ministries of Economy and Education, with the aim of setting up a
Studieprogrammer, der er baseret på, at studerendeleder minivirksomheder eller virtuelle firmaer, børanerkendes og modtage støtte af undervisningsmyndighederne. De skal også indarbejdes bedre ilæseplanerne — som f.eks. i Irland— da de indeholder velafprøvede metoder, som kan tilpasses delokale forhold. Ca.
Programmes based on students running minicompanies or virtual firms should be recognised andsupported by the educational authorities, and alsobe better embedded into the curricula – as in Ireland – since they provide well tested methodologies that can be adapted to the local context.
Rapport om gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder — Meddelelse fra Kommissionen forslag og i forbindelse med udførelsen af konsekvensanalyserne og kan anbefales.
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission
mer programmer, der bygger på disse metodologier,i mange tilfælde som led i netværk under paraplyorganisationer som f.eks. Junior Achievement-Young Enterprise, EUROPEN (Practice Firms) og JADE.
600 000 students in Europe every year participate instudent companies.
I Østrigfindesder et interessant eksempel med systematisk anvendelse i forbindelse med erhvervsskoleuddannelser af»practice firms« (simulerede virksomheder til erhvervelse af praktisk erfaring).
An interesting example can be found in Austria, with systematic application of practice firms in vocational secondary education.
Selv om der er sket gode fremskridt i forbindelse medanvendelsen af konsekvensanalyser i mange lande,skal Frankrig, Portugal, Slovenien og Slovakietgøre en yderligere indsats på dette område. I noglelande, f.eks.
Whereas good progress has been made in the use ofimpact assessment in many countries, France,Portugal, Slovenia and Slovakianeed to step uptheir efforts in this area.
Polen, er høringsperioden for de involverede parter for kort til, at man kan komme frem tilen velfunderet holdning om konsekvenserne forerhvervslivet.
In some countries, e.g. Poland,the period for consultation of stakeholders is too shortto arrive at a well-researched opinion on the impact onbusinesses.
KONKURSLOVGIVNING — GØRE DET LETTEREATSTARTE FORFRA
BANKRUPTCY LAW – FACILITATING A FRESH START
I nogle lande skal der stadig skabes større forståelsefor betydningen af undervisning i iværksætteråndinden for de gymnasiale uddannelser.
In some countries, awareness of the importance ofentrepreneurship learning in secondary educationstill needs to be increased.
Det er isærnødvendigt med yderligere politisk opmærksomhedpå Cypern, i Ungarn og Slovakiet.
Further policy developments are particularly needed in Cyprus, Hungaryand Slovakia.In Portugal,there are no public initiatives to strengthen entrepreneurship in secondaryschools.
I Portugalfindes der ingen offentlige initiativer til styrkelse afiværksætterkulturen i de gymnasiale uddannelser.Der skal også ydes en større indsats i Grækenland,hvor statslige initiativer på det område i øjeblikket erbegrænset til de tekniske gymnasialuddannelser.
More effort should also be made by Greece,where government initiatives in this area are currentlylimited to technical secondary education.
BEDRE LOVGIVNING OG REGULERING —GØREDETNEMMERE FOR SMÅ VIRKSOMHEDERATOVERHOLDE LOVGIVNINGEN
BETTER REGULATION – MAKING COMPLIANCE EASIERFOR SMALL BUSINESSES
Iværksættere, der er gået konkurs, har oftemere held næste gang, og hvis man gør det muligtfor personer, der har været igennem en konkurs, atprøve igen, vil det bidrage positivt til den økonomiske vækst. Det bør derfor gøres nemmere at startepå en frisk for iværksættere, der ikke har begået svigagtige handlinger i forbindelse med en konkurs.
Time- and money-consuming bankruptcy procedures need, therefore, to be revised orgive ground to new laws aimed at quick, low cost,accessible, streamlined and predictable procedures.Often, failed entrepreneurs are more successful at thenext attempt and enabling honest bankrupts to tryagain would contribute positively to economic growth.Making a fresh start should, therefore, be made easierfor non-fraudulent entrepreneurs.
Inden for det seneste år har en række lande lanceretomfattende programmer, der skal forbedre lovgivningen for virksomheder, og næsten alle medlemsstater har konsekvensanalyser øverst på deres politiskedagsorden.
In the last year, several countries have launchedextensive programmes to improve the regulatoryenvironment for businesses and in nearly all Member States impact assessments are high on the politicalagenda.
I et betydeligt antal medlemsstater indgår konsekvensanalyser allerede i forberedelsen afden nye lovgivning.
In a significant number of Member States,impact assessments are already part and parcel of thepreparation of new legislation.
Men i praksis er det vanskeligt atsikre, at resultaterne faktisk anvendes til at forbedrelovforslagene og dermed undgå, at konsekvensanalysen bliver til en ren formalitet.
In practice, however,there are difficulties in ensuring that the results areactually used to improve the proposals, thus avoiding that the assessment becomes a mere formality.
Uforholdsmæssigt store negative indvirkninger påsmå virksomheder bliver næsten aldrig evalueret.
During the past year, half of the Member States haveeither reviewed national bankruptcy laws or are inthe process of doing so.
Kunsyv lande udfører konsekvensanalyser for små virksomheder.
An interesting recent example is Spain, which has substantially improved itsinsolvency law.
Det kan også være hensigtsmæssigt at fritage de små virksomheder fra visse lovgivningsmæssigeforpligtelser, sådan som det foreslås i chartret, for atlette disse virksomheders byrde.
As for rescue and restructuring procedures aimiHnot exist in all countries and, wherethey do, they usually need improvement.
I løbet af det forgangne år har halvdelen af medlemsstaterne enten revideret deres nationale konkurslove, eller de er ved at gøre det.
The over-proportional negative effects on small businesses are hardly ever assessed.
Spaniener etinteressant eksempel af nyere dato, hvor konkurslovgivningen er blevet væsentligt forbedret.
Only seven countriescarry out tests on impact on small enterprises.Exempting small enterprises from certain regulatoryobligations, as proposed by the Charter, can also be useful in alleviating the burden on small enterprises.
Nederlandene og Det Forenede Kongerigeerblandt de førende, når det drejer sig om at udførekonsekvensanalyser af love. Der er også gjort godefremskridt i Polen. Det anbefales alle medlemsstaterat anvende konsekvensanalyser som et standardværktøj, der skal forbedre kvaliteten af lovgivningenog fjerne administrative hindringer.
The Netherlands and the United Kingdomareamong the leaders in the use of regulatory impactassessment.
Arbejde og tilsyn med konsekvensanalyser kan med held koordineres gennem enstatslig horisontal afdeling, og det er allerede tilfældet for mange medlemsstater.
Impact assessment work andmonitoring could be successfully coordinated througha horizontal unit within the government and this isalready the case for many Member States.
Indførelsen af e-for-valtningsprocedurer, f.eks. i Estland og Letland,har bidraget til høring af de involverede parter i dentidlige fase af udarbejdelsen af de lovgivningsmæssige
The introduction of e-government procedures, e.g. in Estoniaand Latvia,has helped stakeholder consultation in
Hvis man griber ind i rette tid, kan man øge chancernevæsentligt for at redde en virksomhed i finansiellevanskeligheder.
Taking action in a timely manner may substantiallyincrease the chances of rescuing an enterprise in financial difficulties.
Iværksættere, som er i finansiellevanskeligheder, bør have adgang til økonomisk overkommelig rådgivning — som hos det Bruxelles-base-rede belgiskecenter for selvstændige og småvirksomheder i vanskelighed og i Nederlandene hos Ondernemersklankbord (iværksætternes rådgivningsorganisation) for at øge chancerne for redning.
Low cost advice to entrepreneurs infinancial difficulty – as provided by the Centre for theself-employed and small enterprises in difficultiesin the Brussels-Capital region in Belgiumand by the Entrepreneurs’ sounding boardin the Netherlands– shouldbe made available to increase the chances of rescue.Continued support from business partners, financiers,creditors and other stakeholders can help an entrepreneur in trouble to avoid unnecessary market exitand needs to be promoted.
Vedvarende støtte fra forretningspartnere, finansfolk,kreditorer og andre markedsdeltagere kan hjælpe eniværksætter i vanskeligheder med at undgå unødvendig konkurs og skal fremmes yderligere. For atformindske det stigma, som man får ved en konkurs,
To reduce the stigma offailure, the public authorities’ approach to bankruptcyshould in general be more pro-active by encouragingpreventive action rather than imposing penalties forlate action.
Vejledning og opmærksomhedsskabende foranstaltninger kan medvirke til at forbedre visse fags imageog tiltrække unge til karriereforløb med potentieltgode fremtidsudsigter, f.eks. inden for ingeniørvæsenog andre specialiseringer i teknik og informations- ogkommunikationsteknologi.
Chapter 2Improving the small business environment ple towards careers with potentially strong futureprospects, such as engineering and other technical andinformation and communications technologies specialisations.
Medlemsstaterne, virksomhederne og de faglige organisationer beskæftigersig i stadig stigende grad med dette emne gennemoplysning og karriererådgivning, tv-programmer ogvidenskabsklubber.
Member States as well as business andprofessional organisations are increasingly tacklingthis issue through information and career guidance,television programmes and science clubs.
Interessante udviklinger af nyeredato omfatter initiativer, som en række brancheorganisationer i Tyskland og Irlandhar taget.
Interesting recent developments include initiatives by sectoralorganisations in Germany and Ireland.