natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Børn født i 2002 kan forvente at leve megetlængere — indtil de bliver næsten 75 år (mænd) og over 81 år (kvinder).
Babies born in 2002 are expected to livemuch longer - till they are nearly 75 (men) and over 81 (women).
Til sammenligning viser tal fra FN, at børn født mellem 2000 og 2005 i Somalia, somer et af verdens mindst udviklede lande, kun kan forvente at leve, indtil de fylder 46 år(mænd) og 49 år (kvinder).
By way of comparison, figures from the United Nations show that babies bornbetween 2000 and 2005 in Somalia, one of the world’s least developed countries, areonly expected to live until the age of 46 (men) and 49 (women).
Alle tallene er skønsmæssigt beregnet.Kilde: Eurostat.
All figures are estimates.Source: Eurostat.
For 40 år siden kunne kvinder i EU-25 (i gennemsnit) forvente at føde over 2,5 børn i løbet af dereslevetid.
Forty years ago, women in the EU-25 could be expected (on average) to have more than 2.5 children in their lifetime.
Men fødselstallet er faldende i Europa. Kvinder kan nu (i gennemsnit) forvente at føde under1,5 børn.
But birth rates have been falling in Europe: women can now be expectedto have (on average) less than 1.5 children.
Med færre og færre unge i EU svinder arbejdsstyrken ind. Den svindende arbejdsstyrke skalforsørge flere og flere pensionister, således som figuren nedenunder viser.
With fewer and fewer young people in the EU, theworkforce is shrinking.
Hvis EU fremover skal have samme eller større arbejdsstyrke som nu, har vi brug for en kombination afkvalificeret indvandring, livslang læring, flere kvinder i arbejde og flere, der arbejder på deltid, efter atde har nået pensionsalderen.
To maintain or increase the size of its working population, Europe needs a combination of skilledimmigration, lifelong learning, more women in work and more people working part-time beyondretirement age.
Den procentvise andel af befolkningen på 80 år eller derover, 1963-2003, EU-25
Percentage of the population aged 80 or over, 1963-2003, EU-25
EU: et nyt hjemsted
Europe: a new place to call home
EU’s befolkning vokser gennem en kombination af naturlig vækst (dvs. at der fødes flere, end derdør) og nettoindvandring(dvs. at der er flere, der slår sig ned i EU, end der forlader det).
Europe’s population increases through a combination of natural growth(i.e. more people areborn than die) and net migration(i.e. more people settle in the EU than leave it).
I dag skyldes den overvejende del af EU’s samlede befolkningsvækst nettoindvandring.
Today, most of the EU’s total population growth is due to net migration.
Uden indvandring ville Tysklands, Grækenlands og Italiens befolkning være faldet i 2003.
Indeed, without immigration, the population of Germany, Greece and Italy would have fallen in 2003.
Indvandringenbevirker, at EU’s arbejdsstyrke bliver udvidet med unge, som der er god brug for.
Immigrationbrings much-needed young people into the EU workforce.
Samlet befolkningstilvækst (blå linje) og nettoindvandring (rød linje) i EU-25, pr. 1 000 indbyggere, 1992-2003
Total population growth (blue line) and net migration (red line) in the EU-25, per 1000 inhabitants, 1992-2003
EU har en lang tradition for gæstfrihed og for at give tilflugt til folk, der flygter fra verdensbrændpunkter på grund af krig eller forfølgelse.
Europe has a long tradition of hospitality and of giving refuge to people fleeing war or persecution in the world’s troubled areas.
Antallet af asylansøgere stiger i krigstid,således som det var tilfældet under konflikten på Balkan i begyndelsen af 1990´erne.Antallet af asylansøgninger i EU er faldet siden da, og i 2002 var det ikke højere end i 1990.
The number of asylum seekers increases in timesof war, such as during the Balkan conflicts in the early 1990s. The number of asylum applications in the EU has fallen since those days and in 2002 it was no higher than in 1990.
Antal asylansøgninger, i 1 000 i EU-25, 1990-2002
Number of asylum applications, in thousands, in the EU-25, 1990-2002
En høj livskvalitet afhænger af en hel række faktorer,som f.eks. at have penge nok og et godt helbred.
A good quality of life depends on a whole series offactors, including having enough money and being ingood health.
Hvorvelhavende og sunde er EU-borgerne?
How wealthy and healthy are Europeans?
Hvis man vil have et løseligt indtryk af den materiellelevestandard i et bestemt land, kan man beregne densamlede værdi af alt det, det pågældende land producerer i et bestemt kalenderår (landets »bruttonationalprodukt«: BNP) og dele dette tal med antalletaf indbyggere.
To get a rough idea of the material standard of livingin a particular country we can measure the totalvalue of everything that country produces in a givencalendar year (its ‘gross domestic product’: GDP) andthen divide that figure by the number of inhabitants.
Men priserne varierer fra land til land, og disseprisforskelle skal fjernes, før man kan sammenlignelevestandarden.
But prices vary from one country to another, andthose price differences must be eliminated before wecan compare standards of living.
Det kan man gøre ved at udregneprisen på en sammenlignelig og repræsentativ »kurv«af varer og tjenesteydelser i hvert land. Dette talangives ikke i landets egen valuta, men i en fælleskunstig valuta, som kaldes »købekraftstandard«(KKS).
We can do this bymeasuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country.This figure is given not in national currency units butin a common artificial currency we call the ‘purchasing power standard’(PPS).
Hvis man sammenligner BNP pr. indbygger i KKS, fårman et rimeligt sammenligningsgrundlag for levestandarden i forskellige lande.
Comparing GDP per inhabitant in PPS gives a faircomparison of the standard of living in differentcountries.
Hvor rige er EU-borgerne?
How wealthy are Europeans?
Levestandarden i EU er steget kraftigt i løbet af de sidste ti år.
Standards of living in Europe have improved significantly over the past decade.
I 1995 lå BNP pr. indbygger(målt i KKS) i EU-25 på 15200.
In 1995,GDP per inhabitant (in PPS) for the EU-25 was 15 200.
Otte år senere var tallet steget til 21400.
Eight years later it had risen to21400.
Levestandarden i EU-landene ligger blandt de højeste i verden.
In European countries, standards of living are among the highest in the world.
BNP pr. indbygger, målt i KKS, 2003
GDP per inhabitant in PPS, 2003
Tallene for Rusland og Kina gælder for 2001.Kilde: Eurostat.
Figures for Russia and China are for 2001.Source: Eurostat.
BNP pr. indbygger (målt i KKS) er højest i Luxembourg og lavest i Letland.
GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Latvia.
EU bestræber sig for at styrke EU’s økonomi, gøre den mere konkurrencedygtig og skabe flere job, så vialle kan nyde godt af en bedre livskvalitet.
The EU is striving to strengthen the EU’s economy, make it more competitiveand create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
Levestandarden svinger også inden for det enkelte land.
Standards of living also vary within each country.
Som kortet viser, er BNP pr. indbygger, målt i KKS, i visse af EU’s regioner under 50% af EU-25-gennemsnittet.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP perinhabitant in PPS is less than 50% of the EU-25 average.
I andre regioner er det 25% højere end EU-25-gennemsnittet.
In other regions it is 25% higher than the EU-25 average.
EU’s strukturfonde bidrager til at udjævne disse forskelle ved at forbedre levevilkårene i de fattigere regioner.Således bruges over 35% af EU-budgettet på at sætte skub i den økonomiske udvikling i disse regioner forderigennem at styrke EU generelt.
The EU’s Structural Funds help even out these differences by improving life in poorer regions. Over 35% ofthe EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
BNP pr. indbygger, målt i KKS, som en procentdel af EU-25-gennemsnittet, 2002
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-25 average, 2002
Under 50 %50-75 %75-90 %90-100 %100-125 %125 % eller derover Der foreligger ingen oplysninger.
Less than 50%50-75%75-90%90-100%100-125%125% or more No data
Tallene angiver de foreliggende oplysninger pr. 25. januar 2005.
The figures represent the data available as of 25 January 2005.
Tallene for de franske oversøiske departementer vedrører år 2000.Kilde: Europa-Kommissionen.
Figures for French overseas departments refer to 2000.Source: European Commission.
Hvor sunde er europæerne?
How healthy are Europeans?
Rygning, dårlig kost og manglende motion er nogle af de faktorer, der øger risikoen for at få kræft og hjerte-kar-sygdomme, hvor hjertet får for lidt blod tilført på grund af tilstoppede eller beskadigede blodårer.
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of developing cancer andischaemic heart disease - in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Det er bemærkelsesværdigt, at der er flere mænd end kvinder i EU, der dør af disse sygdomme, og at den procentdel af befolkningen, der rammes, varierer kraftigt fra land til land.
Interestingly, more men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one Member State to another.
I 2000 havde Ungarn således den højestedødelighedsprocent som følge af kræft, mens Estland tegnede sig for den højeste dødelighedsprocent på grundaf hjerte-kar-sygdomme.
In 2000, Hungary had the highest death rate from cancer,while for ischaemic heart diseases it was Estonia.
Dødelighedsprocenten som følge af kræft var lavest i Finland, mens Frankrig havde denlaveste dødelighedsprocent som følge af hjerte-kar-sygdomme.
The death rate from cancer was lowest in Finland, while Francereported the EU’s lowest death rate for ischaemic heart diseases.
Dødsfald som følge af kræft og hjerte-kar-sygdomme pr. 100000 indbyggere, EU-25, 2000
Deaths from cancer and ischaemic heart diseases per 100 000 inhabitants, EU-25, 2000
0 Kræft
0 Source: Eurostat.
Sport er godt for helbredet.
Sport is good for health.
En Eurobarometer-undersøgelse fra sidste del af 2004 viser, at 38% af alle borgere i EU udøver en eller andenform for sport mindst én gang om ugen.
A Eurobarometer survey carried out in late 2004 indicates that 38% of people in the EU engage in some sportingactivity at least once a week.
Der er store udsving i procenttallene fra land til land: De er højest i Skandinavien og lavest i vissesydlige lande, som f.eks. Portugal, og i nogle af de nye medlemsstater som Ungarn.
The percentage in each country varies: it is highest in Scandinavia and lowest in some southern countries suchas Portugal and some new member states such as Hungary.
Men der er undtagelser fra opdelingen nord-syd: f.eks. viser slovenerne sig at være meget fysisk aktive.
But there are exceptions to the old-new divide: for example, Slovenians appear to be very physically active.
Procentdel af de adspurgte i hvert land, som aldrig dyrker sport, 2004
Percentage of people interviewed in each country who never do any sport, 2004
0 Kilde: Eurobarometer.
0 Source: Eurobarometer.
Generelt gælder det, at der er flere mænd end kvinder, der dyrker sport, og at folk er mere fysiskaktive, jo yngre de er.
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are the more physically activeyou are likely to be.
Figuren viser den procentdel af de adspurgte i hvert EU-land, som svarede, at de aldrig dyrker nogenform for sport.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they never do anysports.
Et retfærdigt og menneskeligt samfund
Afair and caring society
Den europæiske sociale model antager forskellige former i de forskellige lande, men alle EU-lande forsøger at skabe retfærdige og menneskelige samfund.
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countriesaim to be fair and caring societies.
En del af de sociale sikringsordninger (som f.eks. pension, sundhedspleje og arbejdsløshedsdagpenge), som har tilformål at beskytte de svage i samfundet, finansieres via skatteindtægter.
Tax revenue helps pay for social protection systems (suchas pension, healthcare and unemployment benefit schemes) which are designed to protectvulnerable members of society.
Det beløb, der bruges på hver samfundsborger, er forskelligt fra land til land.
The amount of money spent on each inhabitant varies fromcountry to country.
I takt med at befolkningen bliver ældre, skal de erhvervsaktive forsørge et stadigt voksende antal ældre medborgere.
As the population ages, those in work have to support an increasing number of senior citizens.
For at tage højde fordenne udviklingstendens og for at holde de sociale udgifter i ave er EU-landene i gang med at omlægge deres sociale sikringsordninger.EU’s sociale model må moderniseres, hvis den skal gavne de kommende generationer.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems. Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Udgifter til fire typer socialsikringsydelser pr. indbygger, målt i KKS.
Spending on four types of social protection, per inhabitant, in PPS.
Tallene gælder for EU-25, 2001
Figures are for the EU-25, 2001
0 Alderspension Sygdom/sundhedsvæsen Handicap Arbejdsløshed
0 Old age Sickness/health care Disability Unemployment
Uddannelse, forskning og informationssamfundet
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 27
Det er EU’s mål at blive verdens mest dynamiskevidenbaserede samfund.
The EU’s ambition is to become the world’s mostdynamic knowledge-based economy.
Dette medfører, at der måinvesteres betydeligt i forskning (kilden til ny viden) ogi almen og erhvervsrettet uddannelse, som giver folkadgang til denne nye viden.
That meansinvesting heavily in research (the source of newknowledge) and in education and training, whichgive people access to that new knowledge.
Det er især vigtigt at uddanne arbejdsstyrken i informationsteknologi og sikre, at skoler, erhvervsliv og privatpersoner får hurtigere og lettere adgang til internettet.
Particularly important is training the workforce ininformation technology skills - and easier, fasteraccess to the internet for schools, businesses andpeople at home.
Ønsker man fremdrift i samfundet, må folk forblive erhvervsaktive længere end tidligere og lære nye færdigheder i løbet af hele deres erhvervsaktive tilværelse.»Livslang læring« er parolen.
A thriving economy needs people to stay in worklonger and to learn new skills throughout their working lives. ‘Lifelong learning’ is the watchword.
I EU er antallet af voksneunder uddannelse stigende — og nåede 9,4% i 2004.
In the EU, the number of adults on training courses hasbeen rising - to reach 9.4% in 2004.
I kampen om økonomisk succes på det globale markedstår EU ansigt til ansigt med stærke rivaler som Japanog USA.
As it competes for economic success in the globalmarketplace, the European Union is up against toughrivals such as Japan and the United States.
Uddannelse: en investering i mennesker
Education: investing in people
Uddannelse er nøglen til succes — både for den enkelte og for EU generelt.
Education is the key to success - for individuals and for the EU as a whole.
Hvor mange midler brugerhvert EU-land på uddannelse?
How much of its wealthdoes each EU country spend on educating its people?
Samlede offentlige udgifter til uddannelse i procent af BNP, 2001
Total public spending on education as a percentage of GDP, 2001
DK: Tallet omfatter ikke de postgymnasiale, ikke-tertiære uddannelser.FR: Tallet omfatter ikke de franske oversøiske departementer.CY: Tallet inkluderer finansiel støtte til studerende, der læser i udlandet.LU: Tallet omfatter ikke tertiære uddannelser.PT: Tallet omfatter ikke lokalregeringernes udgifter.
DK: figures do not include post-secondary non-tertiary education.FR: figures do not include French overseas departments.CY: figures include financial aid to students studying abroad.LU: figures do not include tertiary education.PT: figures do not include local government expenditure.
Uddannelse ud over den skolepligtige alder — især på videregående niveau — er nøglen til en tilfredsstillende karrierefor mange, og det er af afgørende betydning, hvis EU skal have en velkvalificeret arbejdsstyrke. Det er derfor positivtat kunne fastslå, at der i de fleste EU-lande er flere og flere unge på omkring 18 år, der for øjeblikket er i gang meden videregående uddannelse.
Education beyond the minimum school leaving age - and especially at university level - is the key to a satisfyingcareer for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Procentdel af 18-årige under uddannelse (alle niveauer), 2002
Percentage of 18-year-olds in education (all levels), 2002
0 Tallene for visse lande kan være påvirket af den omstændighed, at sekundæruddannelsen afsluttes tidligere dér end i andre lande.BE: Tallet omfatter ikke uafhængige private institutioner.CY og LU: De fleste studerende læser i udlandet og er derfor ikke medregnet.UK: Oplysningerne er fra 2001.
0 The figures for some countries may be influenced by the fact that secondary education ends earlier than in other countries.BE: figures do not include independent private institutions.CY and LU: most students study abroad and are not included.
Hvilke fag læser de studerende i EU?
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 32
I 2001 var der flere kvinder end mænd, der afsluttede en videregående uddannelse i EU.
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.In 2001, more women than men graduated from higher education in the EU.
De fag, som EU-studerende vælger at læse, synes at afhænge af kønnet: Der er flere mænd end kvinder, der vælgernaturvidenskabelige fag, datalogi og ingeniørvæsen, og flere kvinder end mænd, som vælger kunstfag,humaniora og jura.
The subjects Europeans chooseto study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering;more women choose the arts, humanities and law.
EU har brug for velkvalificerede personer inden for alle fagområder, især for at få flere kvinder ind i professionsfagene og for flere videnskabsfolk (af begge køn) til at udføre vital forskning.
Europe needs well-qualified people in all walks of life. In particular, it needs more women in professionalcareers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Studerende på de højere uddannelser, efter køn og studiefag, EU-25, 2001
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25, 2001
0 Humaniora og kunstfag Jura Naturvidenskabelige Ingeniørvæsen, fremstillings- fag og konstruktionsvirksomhed
0 Humanities Law Science Engineering,manufacturing & arts & construction Source: Eurostat.
Bedre uddannelse betyder større jobmuligheder
Better education means better job prospects
Generelt gælder det, at jo ringere uddannelse man har, jo større er risikoen for at blive arbejdsløs.
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
Hvisman har afsluttet en »tertiær« uddannelse (dvs. en videregående uddannelse), har man mere end dobbeltså mange chancer for at få et job som en person, der kun har en uddannelse på folkeskole- ellergymnasieniveau.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), you are more than twice as likely to have ajob as someone with only primary or lower secondary schooling.
Arbejdsløshedsprocent efter uddannelsesniveau i aldersgruppen 25-64 år, EU-25, 2003
Unemployment rate, by educational level, EU-25, 2003, for people aged 25-64
Niveau 0-2: Efter afsluttet uddannelse på lavere sekundærtrin Niveau 3-4: Efter afsluttet uddannelse på højere sekundærtrin Niveau 5-6: Efter afsluttet tertiær uddannelse
Level 0-2: Completed at most lower secondary education Level 3-4: Completed upper secondary education Level 5-6: Completed tertiary education
Kilde: Eurostat, arbejdsmarkedsundersøgelse fra foråret.
Sources: Eurostat, labour force survey, spring.
Informationsteknologi: et vigtigt redskab
Information technology: an essential tool
Overalt i EU er der stadig flere virksomheder og privatpersoner, som bliver tilsluttet internettet, og der handles mere og mere online,hvilket fremmer effektiviteten.
All over the EU, more and more firms and households are getting connected to the internet, and more business is being done online- which boosts efficiency.
I 2004 havde 89% af virksomhederne og 42% af de private husholdninger i EU adgang tilinternettet.
In 2004, 89% of businesses and 42% of households in the EU had access to the internet.
Antal virksomheder med internetadgang, 2004
Percentage of businesses with access to the internet, 2004
For eksempel havde 69% afalle private husholdninger i Danmark adgang til internettet i 2004, mens det tilsvarendetal for Ungarn kun var på 14%.
For example, 69% of households in Denmark hadaccess to the internet in 2004 while in Hungary this figure was only 14%.
Et af EU’s højtprioriterede mål er at sikre, at alle borgerehar hurtig og pålidelig adgang til internettet, og at de har de nødvendige færdigheder forat kunne anvende informationsteknologien.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the internet and theskills to handle information technology.
Den »digitale kløft« mellem folk i forskelligelande og regioner skal mindskes.
The ‘digital divide’ between people in differentcountries and regions must be narrowed.
Forskning — nøglen til fremtiden
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 36
Forskning og udvikling (F & U), specielt i de nye teknologier, er nøglen til fremtidig konkurrenceevne og fremtidigejobmuligheder, og derfor går EU's nye strategi (som har været i gang siden år 2000) ud på at investere langt merei forskning end tidligere, så EU kommer op på højde med USA og Japan.
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future competitiveness and jobs,which is why the EU’s new strategy (since 2000) is to invest much more in research, rivalling the USA and Japan.
Tallet for USA lå på 2,8%.
The figure for the USA was 2.8%.
I EU, som kun brugte 1,9% af sit BNPpå forskning i 2001, er det målet at nå op på 3% senest i 2010.
The EU, which spent only 1.9% of its GDP onresearch in 2001, aims to boost this figure to 3% by 2010.
Tallene for EU-25 omfatter ikke LU og MT.Kilde: Eurostat og OECD.
Figures for the EU-25 do not include LU and MT.Sources: Eurostat and OECD.
EU’s arbejdsmarked
Europeans at work
Hvis det skal lykkes for EU at blive verdens mest dynamiske ogkonkurrencedygtige økonomi, må der skabes flere ogbedre job til borgerne.
In order tobecome the world’s most dynamic and competitiveeconomy, it must create more and better jobs for itscitizens.
EU må også sikre sig, at derskabes lige muligheder, så alle, der ønsker det, kankomme i arbejde.
It must also ensure equal opportunities, sothat everyone who wants to can work.
EU’s mål er at nå op på en beskæftigelsesfrekvens på 70% i 2010.
The aim is toachieve an employment rate of 70% by 2010.
Hvor mange EU-borgere arbejder?
How many people work in the EU?
I 2003 havde 63% af alle i den erhvervsaktive alder i EU-25 et job, men beskæftigelsesfrekvensen er forskellig fra land til land.
In 2003, 63% of people of working age in the EU-25 had jobs. However, the employment rate variesacross the EU.
Den varierer også for mænd og kvinder.
It is also different for men and women.
0 Kilde: Eurostat, arbejdsmarkedsundersøgelse, årligt gennemsnit.
0 Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Bekæmpelse af arbejdsløsheden er af afgørende betydning for EU.
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 40
Arbejdsløshedsprocenten svinger fra land til landog fra region til region.
Tackling unemployment is vital for the EU.
I 2003 kunne man finde den laveste arbejdsløshedsprocent i Bolzano (Norditalien), mens denhøjeste var på 31,8 på øen Réunion (del af Frankrig).
The unemployment rate varies from one country and region to another.In 2003, the lowest level of unemployment was in Bolzano/Bozen (northern Italy), while the highest rate was 31.8%on the island of Réunion (part of France).