natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at besvare de spørgsmål, som låtil grund for indkaldelsen af regeringskonferencen, har Amsterdamtraktaten ændret bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unionpå en række områder, herunder deområder, der vedrører unionsborgerskabet i bred forstand, den fællesudenrigs- og sikkerhedspolitik og institutionernes organisation og arbejde.
The Treaty of Amsterdam sought totackle the issues that prompted theconvening of the intergovernmentalconference by amending the Treatyon European Union in a number ofareas. These included citizenship inthe broad sense, the common foreignand security policy, and the way theinstitutions are organised and operate.
Det er forståeligt, at den ikkebehandler en række andre spørgsmål, som er underlagt deres egen tidsplan og deres egen dynamik,såsom indførelsen af euroen ogudsigterne til en udvidelse af EU.Den har imidlertid ladet en rækkespørgsmål stå åbne, bl.a. med hensyntil tilpasningen af institutionerne til
Naturally enough, it did nottackle certain other questions thatalready had their own specific timetable and dynamic, such as the introduction of the euro or the prospect of EU enlargement.
• Skal borgernes rettigheder og pligter og EU-institutionernes forpligtelse til at tage hensyn til deresønsker med hensyn til beskæftigelse,miljø mv. stadfæstes i et »forfatningsmæssigt« dokument?
Nevertheless, it leftroom for further change in severalother areas, such as adapting the institutions for enlargement or certainaspects of foreign policy.
De sidste sider af Amsterdamtraktaten.
The Treaty of Amsterdam: a glance at the closing pages.
• Skal EU have sin egen identitet oggøres til en juridisk person, uansethvilket arbejdsområde man ser på,også med hensyn til internationaleforbindelser?
• Should the European Union haveits own separate identity and legalpersonality in every area of activity,including international relations?
• Skal der indføres et forsvarssamarbejde for at sikre freden og degrundlæggende rettigheder, i detmindste omkring EU’s grænser?
Besides these already evident problems, it is fair to ask whether the institutional structures ought not to bereviewed in greater depth in order toequip the EU better to meet the challenges of the 21st century.
Skal Vestunionen til det formål integreresi EU, som Amsterdamtraktaten givermulighed for?
In particular, the Union will now have to copewith expectations for political integration at the same time as prospective enlargement promises a shifttowards a continental dimension.
• Vil Rådet inden for handelspolitikken udnytte de åbninger, traktatengiver, til at give EU ret til at indgåinternationale aftaler om tjenesteydelser og intellektuelle ejendomsrettigheder med kvalificeret flertal?
• Should there be a European Defence Community to safeguardpeace and fundamental rights, atleast around the borders of the EU?Should the Western European Unionbe integrated into the European Union, as envisaged by the Treaty of Amsterdam?
• På det institutionelle plan skal dertræffes en række valg. En af de protokoller, der er knyttet som bilag tiltraktaten, giver retningslinjer for detmest presserende af disse.
The debate is already under way.Meeting in Cologne on 3 and 4 June1999, the European Council decidedto begin preparations for a new intergovernmental conference in the year2000 to tackle the reforms envisagedin the ‘institutional protocol’.
I perspektivet af en kommende udvidelse af EU med nye medlemsstater fastslåsdet i denne »protokol om institutionerne«, at Kommissionens sammensætning skal ændres.Kommissionen, som i dag består af20 medlemmer, ville nemlig få formange medlemmer, hvis man fastholdt de nuværende regler, ifølgehvilke der skal være mindst én kommissær for hver medlemsstat, mensder er mulighed for to kommissærerfor de medlemsstater, der har detstørste befolkningstal.
• In commercial policy, will the Council make use of the option offered by the Treaty to give the EU theright to negotiate internationalagreements on services and intellectual property, taking decisions by aqualified majority?
Det er ogsåhensigten at ændre medlemsstaternes stemmevægte i Rådet, som idag varierer fra ti stemmer for hver afde fire folkerigeste stater til to for Luxembourg.
This conference has to be seen as thefirst stage in a far-reaching broaderprocess that will lead to a clearer definition of the political undertaking fora broad-based European Union, asannounced by the Cardiff European Council in June 1998.
På grund af risikoen for,at arbejdet i EU skal gå helt i stå pågrund af de mange tilfælde, hvor Rådet stadig skal træffe afgørelsemed enstemmighed, er der endda tremedlemsstater, der har gjort sig tilfortalere for at udvide anvendelsesområdet for afstemninger med kvalificeret flertal inden en ny udvidelse.
The conference’s top priorities will be to tacklethe institutional issues explicitly leftopen by the Treaty of Amsterdam, plusall the other changes in the working ofthe European institutions required bythe prospect of enlargement.
Ud over disse problemer, som allerede fremstår tydeligt, kan manspørge sig selv, om det ikke ville værehensigtsmæssigt at gå videre medovervejelserne om de institutionellestrukturer for bedre at tilpasse dem tilde udfordringer, man kommer til atstå over for i det 21. århundrede, ogmere præcist behovene i et EU, somallerede nu er nået frem til en integration af politisk art, samtidig medat de udvidelser, der er under forberedelse, fører i retning af en organisation, der omfatter hele deteuropæiske kontinent.
The Commission currentlyconsists of 20 members, but theirnumber would become too large ifthe rules remained as they are (atpresent they allow for at least one Commissioner per Member State andthe possibility of a second for themost populous countries). The protocol also envisages changes to theweighting of the Member States’votes in the Council (currently ranging from 10 for the four biggest countries down to two for Luxembourg).Aware of the risks of deadlock in themany instances where the Councilstill has to decide unanimously, three Member States even came out infavour of extending the scope of qualified majority voting before any newenlargement.
Europa —EU på Internettet
‘Europa’ — Europe on the Internet
Nærmere oplysninger kan findes på Internettet via EU’sserver, Europa:http://europa.eu.int/abc/obj/amst/da/index.htm
For more information, consult the EU’s ‘Europa’ server onthe Internet at this address:http://europa.eu.int/abc/obj/amst/en/index.htm
Ud over traktatens tekst og forskellige kommentarer finder man på dettewebsted en »Borgernes vejledning«, en række spørgsmål og svar, en »brugsanvisning« http://europa.eu.int/scadplus/leg/da/s50000.htm og et glossar http://europa.eu.int/scadplus/leg/da/cig/g4000.htm
Besides the text of the Treaty and various commentaries, you will find a‘Citizen’s guide’, answers to frequently asked questions, and a ‘User guide’ http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/s50000.htm as well as a glossary http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/cig/g4000.htm
Den officielle traktattekst findes også på adressen: http://ue.eu.int/Amsterdam/da/treaty/treaty.htm
For the official text of the Treaty, you can also go to:http://ue.eu.int/Amsterdam/en/treaty/treaty.htm
De tidligere traktater (Paris-traktaten fra 1951, Rom-traktaterne fra 1957,fællesakten fra 1987, Maastrichttraktaten fra 1992 mv.) findes på adressen: http://europa.eu.int/abc/obj/treaties/da/datoc.htm
For the original treaties (Treaty of Paris — 1951, Treaties of Rome — 1957,Single Act — 1987, Treaty of Maastricht — 1992, etc.), see:http://europa.eu.int/abc/obj/treaties/en/entoc.htm
Den konsoliderede udgave af traktaterne, inklusive de ændringer, der erindført med Maastrichttraktaten og Amsterdamtraktaten, findes på adressen: http://www.europa.eu.int/eur-lex/da/treaties/index.html
A ‘consolidated’ version of the European Treaties, including the changesmade by the Treaties of Maastricht and Amsterdam can be found at http://www.europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/index.html
Amsterdamtraktaten og de ændringer, den medfører
Treaty of Amsterdam: what has changed in Europe
Serien: »Europa i bevægelse«
Europe on the move series
Amsterdamtraktaten, som trådte i kraft den 1. maj 1999, medfører en rækkeændringer i de traktater, der går forud for den, som sigter mod at styrke borgernes rettigheder, i højere grad at imødekomme deres ønsker, videreudvikleden fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og forbedre den måde, EU-institu-tionerne fungerer på.
Coming into force on 1 May 1999, the Treaty of Amsterdam amends the earlier European treaties in order to strengthen citizens’ rights, respond moreeffectively to their aspirations, develop a common foreign and security policy,and improve the working of the European institutions.
Traktaten er i visse henseender ufuldstændig, men ernetop derved med til at åbne debatten om EU’s fremtid.
True, the Treaty leavessome business still unfinished, but as a result it has also helped to stimulatedebate on the future of the European Union.
EU-lande
ACommunity of
LEVESTANDARDBruttonationalprodukt pr. indbygger Husholdningernes forbrug Social sikring Varige forbrugsgoder
STANDARD OF LIVINGGross domestic product per head Household consumption Social security Private equipment
BESKÆFTIGELSEDen erhvervsaktive befolkning og arbejdsløsheden Beskæftigelsen fordelt på erhvervssektorer
EMPLOYMENTWorkforce and unemployment Employment by sector
ERHVERV OG ØKONOMI Servicesektoren Industriproduktion Landbrugsproduktion Transport Turisme Energiforsyning Inflation
ECONOMY Services Industry Agriculture Transport Tourism Energy supply Inflation
EU OG RESTEN AF VERDENInternational samhandel Udviklingsbistand
EUROPE IN THE WORLDInternational trade Development aid
EU OG BORGERNEEU's budget Europa-Parlamentet Den offentlige mening om EU
THE EUROPEAN UNION AND ITS CITIZENSThe Union budget The European Parliament Public opinion and Europe
ANSØGERLANDENE I CENTRALEUROPA Befolkning Beskæftigelse, levestandard og økonomi Handel
CENTRAL EUROPEAN APPLICANT COUNTRIES Population Employment, quality of life and the economy Trade
Seks medlemslande i 1952,15 siden 1995: Den Europæiske
Growing from six Member States in 1952 to 15 by 1995, the European Union today embraces more than 370 millionpeople, from the Arctic Circle to Portugal, from Ireland to Crete.
Union har i dag over 370 millioner indbyggere og strækkersig fra polarcirklen til Portugal og fra Irland til Kreta.Medlemslandene er på mange måder forskellige, men de harogså meget til fælles.
Though rich in diversity, the Member States share certaincommon values.
Ved at videreudvikle deres samarbejdeønsker de at styrke demokratiet og freden og sikre, at velstandenbliver mere ligeligt fordelt.
By entering into partnership together, theiraim is to promote democracy, peace, prosperity and a fairerdistribution of wealth.
Efter at EU-landene har skabt et ægte Europa uden grænserved at fjerne hindringerne for deres indbyrdes samhandel,ønsker de nu sammen at tage vor tids store økonomiske ogsociale udfordringer op, indføre en fælles valuta, forbedrebeskæftigelsessituationen og øge EU's rolle ude i verden.Samtidig udbygger de grundlaget for et EU i borgernes tjeneste.
After establishing a true frontier-free Europe by eliminatingthe remaining barriers to trade between themselves, the Member States of the European Union have resolved to respondto the major economic and social challenges of the day – toestablish a common currency, boost employment and strengthen Europe's role in world affairs. In so doing, they will consolidatethe foundations of a European Union that answers the needsof its citizens.
Denne brochure rummer en række tabeller og diagrammerom EU-landenes indbyggere, levestandard,beskæftigelsesforhold, erhverv og økonomi og EU's rolle udei verden.
This file contains a series of charts on the population of the Union and its Member States, their standard of living,employment, economy, Europe's place in the world, and the Union and its citizens.
Nærmere oplysninger om statistikkerne om EU og medlemslandene kan findes på Europa-serveren på Internettet: http://europa.eu.int/en/comm/eurostat/serven/home.htm NB: 1 ECU = 1 EUR pr. 1. januar 1999 = ca 7,4363 danske kroner pr. 7. september 1999.
For more information on statistics of the European Union and its Member States,consult the Europa server on the Internet: http://europa.eu.int/en/comm/eurostat/serven/home.htm NB: 1 ECU = 1 EUR at 1 January 1999, 1 IEP = EUR 0.787564 andapproximately, 1 GBP = Eur 0.6576 and 1 USD = EUR 1.0565 at exchange ratescurrent on 7 September 1999.
) De forkortelser, der anvendes for EU's medlemslande, fremgår af kortet på side 4.Andre anvendte forkortelser: EU-15 = Den Europæiske Union; EUR-11 = de EU-lande, der indfører den fælles valuta, euroen; US = USA; JP = Japan.
) The abbreviations used for the Union countries are shown on the map on page 4.Other abbreviations: EU-15 = European Union, EUR-11 = countries of the European Union which have adopted the euro, US = United States, JP =Japan.
Det Europæiske Fællesskab blev grundlagt af seks lande, nemlig Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourgog Nederlandene, og udvidet med Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige i 1973, med Grækenland i 1981og med Spanien og Portugal i 1986.
The European Community was originally founded by six States— Belgium, France, Germany, Italy, Luxembourg and the Netherlands — which were joined by Denmark, Ireland and the United Kingdom in 1973, Greece in 1981 and Spain and Portugalin 1986.
I 1990 blev de nye østtyskedelstater optaget, og i 1992 besluttede medlemsstaterne atoprette Den Europæiske Union, som i 1995 blev udvidet med Østrig, Finland og Sverige.
In 1990, the new east German Länder wereincorporated. In 1992, the Member States decided to form a European Union, which was enlarged in 1995 to include Austria,Finland and Sweden.
Befolkningsforhold
Population
Befolkningsudviklingen er foruroligende Det samlede indbyggertal i % af verdens befolkning
Population: a disturbing trend Total population (as % of the world total)
EU er et forholdsvis lille område
The European Union: relatively small in area
) På internationlt plan findes der forskellige skøn over verdens samlede areal.
) There are varying estimates of the world's surface area.
BEFOLKNINGSFORHOLDEU er forholdsvis tæt befolket
POPULATIONPopulation density: relatively high
Antal indbyggere pr. km2 (1998)
Persons per km2 (1998)
1) På internationalt plan findes der forskellige skøn over befolkningstallet og verdens samledeareal; befolkningstætheden kan derfor variere betydeligt.2)Skøn.
(1) There are varying estimates of population and, especially, of the world's surface area. Hencedensity figures can vary enormously.
I EU er andelen af unge kun halvt så stor som i Afrika Befolkningen opdelt i aldersgrupper (%, 1998)
Population: half as many young people as Africa Population by age groups (%, 1998)
Faldende fødselstal Gennemsnitligt antal børn pr. kvinde
Average number of children per woman
Stigende forventet levealder i det sidste kvarte århundrede Forventet levealder ved fødslen (antal år)
Life expectancy: a quarter of a century of progress Life expectancy at birth (years)
Bruttonationalprodukt pr. indbygger Husholdningernes forbrug Social sikring Varige forbrugsgoder
Gross domestic product per head Household consumption Social security Private equipment
Bruttonationalprodukt: et forholdsvis rigt EU …Bruttonationalproduktet (BNP) pr. indbygger
Gross domestic product: relatively prosperous …Gross domestic product (GDP) per head (in terms of purchasing
BNP pr. indbygger (i købekraftstandarder, 1999 (
GDP per head (in terms of purchasing power standards, 1999 (
… med store regionale forskelle BNP pr. indbygger i EU's regioner (i købekraftstandarder,EU-15 = 100, 1996)
… but marked regional disparities GDP per head in regions of the Union (in terms of purchasingpower standards, 1996, EU-15 = 100)
Stigningstakten i forbruget er uensartet Husholdningernes endelige forbrug, pr. indbygger (angivet ifaste ecu; basisår: 1990)
Consumer spending: uneven growth Final household consumption per head (in constant ecus,base: 1990)
Årlig variation i husholdningernes forbrug (%)
Average annual variation of household consumption byvolume (%)
Fordeling af udgifterne til forbrug I % af husholdningernes samlede forbrug (
Consumer spending: a more detailed picture(Categories as % of total household consumption) (
Lægehjælp6. Transport og kommunikation7.
Medical services and health6.
Fritid, underholdning, uddannelse og kultur8.
Leisure, entertainment, education and culture8.
Andre goder og tjenesteydelser
Other goods and services
Fødevarer2.
Food2.
Tøj3.
Clothing3.
Bolig, opvarmning og belysning4.
Housing, heating and lighting4.
Møbler, vedligeholdelsesudgifter
Furniture and routine maintenance
(1) 1994 for Den Europæiske Union, skøn 1997 for USA og Japan.
(1) 1994 estimates for the European Union, 1997 estimates for the United States and Japan.
De varige forbrugsgoder er ulige fordelt Andel af husholdningerne (%), der i 1995 havde ...
Private equipment: unevenly distributed Number of households (%) in 1995 having:
Farvefjernsyn
Dishwasher
Opvaskemaskine
Colourtelevision set
Videobåndoptager
Private car
Den erhvervsaktive befolkning og arbejdsløsheden Beskæftigelsen fordelt på erhvervssektorer
Workforce and unemployment Employment by sector
Erhvervsaktive (i % af befolkningen mellem15 og 64 år, 1998)
Jobs and unemployment: a priority Working population (as % of total population aged between 15 and 64, 1998)
Arbejdsløse (i % af den erhvervsaktivebefolkning, årligt gennemsnit)
Unemployment (as % of workingpopulation, annual average)
Andelen af beskæftigede kvinder og mænd Erhvervsaktive (i % af befolkningen mellem 15 og 64 år,
Employment: breakdown between men and women Civilian working population (as % of total population aged between 15 and 64, 1998)
MændKvinder
Total Men
Arbejdsløsheden er højere for kvinder end for mænd Arbejdsløsheden fordelt mellem kønnene (%, 1998)
Unemployment rate by sex (%, 1998)
Arbejdsløsheden blandt kvinder Kvindernes andel af den samlede arbejdsløshed (%, 1998)
Unemployment: the worst affected Women (as % of total unemployed, 1998)
Ungdomsarbejdsløsheden Unge arbejdsløse under 25 år (%, 1998)
Unemployment: the worst affected Young people under 25 (as %, 1998)
Arbejdsløsheden i EU's regioner (%, 1997)
Unemployment: marked regional disparities Unemployment rates in regions of the Union (%, 1997)
Servicesektoren fører an De forskellige erhvervssektorers andel afden samlede beskæftigelse (%, 1998)
Employment sectors: services in the lead Total employment by sector (%, 1998)
Mænds og kvinders fordeling på de forskelligeerhvervssektorer (mio. personer, EU-15, 1998)
Breakdown between men and women for each sector(millions of persons, EU-15, 1998)
Servicesektoren er dominerende Servicesektorens andel af bruttoværditilvæksten (%, 1997)
Services dominant The share of services in gross value added (%, 1997)
Udviklingen i industriproduktionen (1990 = 100) (1
Industrial production trends (1990 = 100) (1
1)Ekskl. energisektoren og bygge- og anlægssektoren.Skøn for de fleste af landene.
1)Including energy and building industry.Estimates for most countries.
Irland, som der ikke foreligger oplysninger for.
EU-15 and EUR-11 do not include Ireland (no data available).
EU's landbrugsproduktion rummer store muligheder Nøgletal for landbruget, 1997
European agriculture in the world: a major force Key figures for agriculture, 1997
Udnyttet landbrugsareal brugsareal(1 000 ha)
Utilised agricultural area(thousand hectares)
Landbrugsprodukternes ogfødevarernes andel af densamlede handel
Agricultural and foodproducts as proportion oftrade in all products
(1) Andel af importen (%)(2) Andel af eksporten (%)
(1) Percentage of imports (%)(2) Percentage of exports (%)
ERHVERV OG ØKONOMIEU har et veludviklet transportnet
ECONOMYTransport: highly developed networks
Motorveje og jernbaner i km pr. 1 000 km
Motorways and railways, km per 1 000 km
Motorveje Jernbaner
Motorways Railways
Veje Jernbaner
Road Rail
ERHVERV OG ØKONOMITurisme er et vigtigt erhverv
ECONOMY
Mest besøgte lande og lande, hvorfra der kommer flest turister(indtægter og udgifter ved international turisme, mio. ECU, 1998)
Tourism: an important sector To and from … (revenue and expenditure in internationaltourism, million ECU, 1998)
Indtægter Udgifter
Revenue Expenditure
(1) For Belgien, Irland og Italien er anvendt tal for 1997.
(1) Figures for Belgium, Irelandand Italy are from 1997.
ERHVERV OG ØKONOMIEU's energiimport er stigende
ECONOMYEnergy: the growing importance of imports
Energiafhængighed (%) (1
Degree of energy dependence (%) (1
) Nettoimporten (dvs. minus værdien af eksporten) i % af det samlede forbrug.) 1995.
) Net imports (imports minus exports) as a proportion of total consumption.) 1995.
Er inflationen besejret?Gennemsnitlig årlig variation i forbrugerprisindekset (%)
Has inflation been beaten?Consumer price index: average annual change (%)
Gennemsnitlig årlig variation i det harmoniseredeforbrugerprisindeks (%)
Harmonised consumer price index: average annualchange (%)
EU og resten af verden
Europe in the world
International samhandel Udviklingsbistand
International trade Development aid
EU er den vigtigste partner i den internationale samhandel Andel af verdenshandelen (%, 1998)
Sources: Eurostat (Comext) and International Monetary Fund fornon-member countries.
Resten af verden 42%
Rest of the world 42%
Resten af verden 43%
Rest of the world 43%
Medlemslandenes andel af EU's handel(%, 1998) (1)
Member States' shares of EU trade(%, 1998) (1)
) Inkl. samhandelen mellem medlemslandene.
) Including trade between Member States.
Kilder: OECD og Eurostat.
Sources: OECD and Eurostat.
EU ligger på førstepladsen mht. udviklingsbistand tilden tredje verden
Aid to the Third World: the European Union leads theway
Offentlig udviklingsbistand(mio. USD, 1997)
Public aid (million USD, 1997)
Offentlig udviklingsbistand i % afbruttonationalindkomsten, 1997
Public aid as % of gross national product (1997)
EU's budget: begrænsede udgifter Udviklingen i EU's udgifter (i % af det samlede budget)
The European Union budget: limited expenditure Breakdown of Community expenditure (% of total)
EUGFL, Garantisektionen (landbrug) Strukturforanstaltninger Forskning Andre interne politikker og diverse Foranstaltninger udadtil Administration Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF)Den Europæiske Udviklingsfond
EAGGF Guarantee Section (agriculture)Structural operations Research Other internal policies and miscellaneous External action Administration European Coal and Steel Community (ECSC)European Development Fund
EU's udgifter i % af medlemsstaternes BNP
Community expenditure as % of Member States' GDP
EU OG BORGERNEEuropa-Parlamentet: EU-borgernes stemme
THE EUROPEAN UNION AND ITS CITIZENSThe European Parliament: the voice of the people
PPE Gruppen Det Europæiske Folkeparti og De Europæiske Demokrater PSE De Europæiske Socialdemokraters Gruppe ELDR Det Europæiske Liberale og Demokratiske Partis Gruppe V/ALE Gruppen De Grønne / Den Europæiske Fri Alliance GUE/NGL Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe / Nordisk Grønne Venstre UEN Gruppen for Nationernes Europa EDD Demokraternes og Mangfoldighedens Europa NI Løsgængere
PPE European People's Party/European Democrats PSE Party of European Socialists ELDR Liberal, Democrat and Reform Party V/ALE Greens/European Free Alliance GUE/NGL European United Left/Nordic Green Left UEN Union for a Europe of Nations EDD Europe of Democracies and Diversities NI Non-affiliated
Kilde: Eurobarometernr. 51, forår 1999.
Sources: Eurobarometer No 51, spring 1999.
Den offentlige mening om EU ifølge meningsmålingerne»Er det godt eller dårligt, at Deres land er medlem af EU?« (%)
‘Is your country's membership of the European Uniona good or a bad thing?’ (%)
Både og/ved ikke
Don’t know
»På hvilke af følgende områder er det efter Deres meningvigtigst, at EU gør en særlig indsats?« (%, gennemsnit for EU-15)
‘Which of these actions do you think should be a priority forthe European Union?’ (%, average EU-15)