natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dækning: EU-borgere i alderen 15 år og derover, som bor i en hvilken som helst af EU’s medlemsstater.
Coverage: EU citizens aged 15 and over residing in any of the European Union Member States.
Institut med ansvar for markarbejdet: INRA (ECO).
Institute responsible for fieldwork: INRA (ECO).
Ud over Eurobarometer udfører Kommissionen også ad hoc-meningsmålinger (som regel telefoniske)ved hjælp af Flash Eurobarometer.Desuden er der siden 1990 udført særlige Eurobarometer-under-søgelser vedrørende de central- og østeuropæiske lande, men de er for nylig blevet erstattet af Euro-barometer-undersøgelser om ansøgerlandene, som er en meningsmåling om EU i de lande, der haransøgt om at blive optaget i Den Europæiske Union.
Next to the Eurobarometer, the Commission also carries out ad hoc public opinion polls (usually over the telephone) under the name of the Flash Eurobarometer.
Fra januar 1996 til december 1998 blev der foretaget løbende opinionsundersøgelser (Continuous Tracking Surveys(CTS)).
Furthermore, a centraland east European Eurobarometerhas been carried out since 1990 and has recently beenreplaced by the applicant countries’ Eurobarometerwhich measures public opinion towardsthe European Union in the countries that have applied to become part of the European Union.A continuous tracking survey (CTS) was fielded from January 1996 to December 1998.
Det efterfulgte et pilotprojekt vedrørende en mindre telefonisk undersøgelse, Monthly Monitoring,der blev indledt i 1994.
It succeeded the small pilot telephone ‘Monthly monitoring’ created in 1994.
Resultaterne heraf blev offentliggjort regelmæssigt i Europinion-rapporterne indtil slutningen af 1997.Kommissionen udfører endvidere kvalitative undersøgelser, hvor visse spørgsmål undersøges i dybden,eller som forberedelse til en almindelig befolkningsrundspørge.
These results wereregularly published in Europinion reports until the end of 1997. The Commission also carriesout qualitative studies to study certain topics more in-depth or to prepare a general population survey.
Markarbejde: ad hoc, når og hvis en tjenestegren i Kommissionen, en anden EU-institution eller et EU-agentur har brug for det.
Fieldwork: ad hoc if and when needed by a service of the Commission or otherinstitutions/agencies of the EU.
Dækning: EU-borgere i alderen 15 år og derover, som bor i en hvilken som helst af EU’s medlemsstater. Der foretages også undersøgelser af særlige målgrupper.
Coverage: EU citizens aged 15 and over residing in any of the European Union Member States.Special target groups can also be investigated.
Institut med ansvar for markarbejdet: EOS Gallup Europe.
Institute responsible for fieldwork: EOS Gallup Europe.
Markarbejde: 6 dage om ugen, 44 uger om året fra januar 1996 til december 1998.
Fieldwork: 6 days a week, 44 weeks a year from January 1996 until December 1998.
Institut med ansvar for markarbejdet: Euroquest MRB.
Institute responsible for fieldwork: Euroquest MRB.
Tilfredshed med tilværelsen ste måling viser, at mere end 8 ud af 10 føler,at deres liv er positivt.
Life satisfaction with the latest measurement showing thatmore than 8 in 10 people feel positive abouttheir life.
Som vist i figur 1 ertilfredsheden større i perioder med økonomisk velstand og mindre i vanskeligere tidersom f.eks. i 1975, hvor folk mærkede de økonomiske virkninger af oliekrisen.
As Graph 1 shows, satisfaction levels are higher in periods of economic wellbeing and lower during more difficult times,such as in 1975 when people were feelingthe economic effects of the oil crisis.
Gennem årene har man i forbindelse medundersøgelsen regelmæssigt spurgt EU-bor-gerne om, hvor tilfredse de er med deres tilværelse i almindelighed.
Over the years the survey has regularly asked European Union citizens how satisfied theyare with their life in general.
Dette spørgsmålgiver et sammenfattende mål for, hvordanfolk har det med alt muligt i deres liv, lige fraderes personlige lykke, helbred, familie ogøkonomiske forhold til deres syn på samfundet i al almindelighed.
This life satisfaction question is a summary measure ofhow people feel about all things related totheir lives, ranging from their personal happiness, their health, their family and theireconomic situation to their views aboutsociety in general.
I den sidste fjerdedel af det 20. århundredehar mindst 75 % af EU-borgerne oplyst, atde er glade for det liv, de fører, og den sene-
During the last quarter of the 20th century,at least 75 % of EU citizens have indicatedthat they are happy with the life they lead
Figur 1: Tilfredshed med tilværelsen 1973-1999 EU-gennemsnit
Graph 1: Life satisfaction 1973—99 EU average
Kilde: Eurobarometer 52.0 — markarbejde: okt.-dec. 1999.
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : October-November 1999.
Arven fra det 20. århundrede
The legacy of the 20th century
Næsten 3 ud af 4 EU-borgere vurderer, atarven med hensyn til frihed er (temmelig)positiv (2) (72 %).
Nearly three in four EU citizens rate thelegacy left in the area of freedom as (fairly)positive (72 %) (2).
Over halvdelen af befolkningen udtaler sig også positivt om det, somde yngre generationer skal overtage medhensyn til livskvalitet (58 %) og ligestilling(54 %).
More than half of thepublic also feel positive about what youngergenerations will find in terms of quality oflife (58 %) and equality (54 %).
Folk er mest pessimistiske, når detgælder beskæftigelse (68 %) og miljø (66 %).
People aremost pessimistic when it comes to employment (68 %) and the environment (66 %).
I efteråret 1998 bad Eurobarometer sinerespondenter om at vurdere arven fra det 20.århundrede inden for følgende 11 områder:frihed, livskvalitet, ligestilling, solidaritet,social sikring og velfærd, købekraft, arbejdsvilkår, personlig sikkerhed, moral og etik,miljø samt beskæftigelse (figur 2) (1).
In the autumn of 1998, the Eurobarometerasked its respondents to rate the legacy ofthe 20th century for the following 11 areas:freedom, quality of life, equality, solidarity,social security and welfare, purchasingpower, working conditions, personal safety,morality and ethics, the environment andemployment (Graph 2) (1).
Figur 2: Arven fra det 20. århundrede (EU-15)
Graph 2: The legacy of the 20th century (EU-15)
Frihed
Freedom
Samarbejdsånd, solidaritet
The spirit of cooperation, solidarity
Social sikkerhed, velfærd
Social security, welfare
Personlig sikkerhed
Personal safety
Kilde: Eurobarometer 50.1 — markarbejde: okt.-dec. 1998.
Source: Eurobarometer 50.1 — Fieldwork : October-December 1998.
Europæernes værdinormer europæere, at det er vigtigt at være med tilat skabe et bedre samfund.
The values of Europeans believe it is important to be involved in creating a better society.
Disse samfundsværdier er stærke i alle 15 medlemsstater.
These societal valuesare strong in each of the 15 Member States.
Mens disse resultater således kan dæmpeforuroligelsen over, hvor meget individualismen påvirker livet i slutningen af det 20. århundrede, synes EU-borgerne ikkedesto mindre at længes efter traditionalisme(figur 4).
So while these results may calm concernsabout the extent to which individualism isaffecting life at the end of the 20th century,EU citizens nonetheless seem to have ayearning for traditionalism (Graph 4).
Næsten 7 ud af 10 ønsker at bo i en
Nearly7 in 10 want to live in a world in which peo-
Vi læser eller hører tit om, hvor individualistisk vores samfund er blevet.
We often read or hear about how individualistic our society has become.
Over 9 ud af 10 EU-borgere mener, atdet er yderst eller meget vigtigt at hjælpeandre og at værdsætte folk for det, de er(figur 3).
Yet surveyresults indicate that Europeans are still veryinterested in their fellow citizens.
Endvidere synes over 8 ud af 10
More than9 in 10 EU citizens feel that it is extremelyor very important to help others and tovalue people for who they are (Graph 3).Furthermore, more than 8 in 10 Europeans
Der blev stillet følgende spørgsmål til respondenterne: »Om mindre end 2 år er vi i det 21. århundrede. Hvordan vurderer De den arv, som de ældre generationer har efterladt til de unge på følgende områder?«.Respondenterne kunne vurdere arven som »temmelig negativ« eller »temmelig positiv«. De kunne som sædvanlig også svare »ved ikke«.
Respondents were asked the following question: ‘In less than two years, we will be in the 21st century.
Figur 3: Europæernes værdinormer – % siger, at det er yderst eller meget vigtigt ...
Graph 3: The values of Europeans % saying it is extremely or very important
at hjælpe andre
To help others
Figur 4: Europæernes værdinormer – % er stærkt eller nogenlunde enige
Graph 4: The values of Europeans % strongly or tending to agree
»Jeg ønsker en verden, hvor folk lever i overensstemmelse med traditionelle værdier«
‘I want a world where people liveby traditional values'
»Vi ville have det meget bedre, hvis vi igen gjorde tingene på den traditionelle måde«
‘We'd be better off if we retumed toour traditional way of doing things'
»Mandens arbejde er at tjene pengene, og konens opgave er at passe hjemmet«
‘A husband's job is to eam the money anda wife's job is to look after the home'
Endvidere viser det sig, at79 % af EU-borgerne mener, at det er vigtigtat afsætte mere tid til og gøre en større indsats for deres personlige udvikling, og 68 %synes, at det er vigtigt at opdage flere sideraf sig selv.
EU citizens feel it is important to put moretime and effort into their own self-develop-ment and 68 % feel it is important to discover more things about themselves.
verden, hvor folk lever i overensstemmelsemed traditionelle værdier, og lige omkringhalvdelen mener, at det ville være bedre foros, hvis vi vendte tilbage til traditionellemåder at gøre tingene på.
ple live by traditional values and just abouthalf of the people feel that we’d be betteroff if we returned to our traditional ways ofdoing things.
Længslen eftertraditionalisme betyder dog ikke nødvendigvis, at alt skal være som i gamle dage: Kun 25 % af europæerne mener, at det er mandens arbejde at tjene pengene og konensopgave at passe hjemmet.
However, a longing for traditionalism does not necessarily mean thateverything should go back to the way it usedto be: only 25 % of Europeans agree that ahusband’s job is to earn the money and awife’s job is to look after the home.Traditional values are most prominent in Greece and least popular in the Netherlands,Denmark and Sweden.
Traditionelle værdier er mest fremherskende i Grækenland ogmindst populære i Nederlandene, Danmarkog Sverige.
Three in four EU citizens regard beingsuccessful in life as important and half of thepeople feel this way about making a lot ofmoney.
Den Europæiske Union har indført unionsborgerskabet.
One of the main objectives of the European Union is to introduce European citizenship.
Dette begreb blev første gang nævnt i Maastricht-traktaten, hvor der står: »Unionsborgerskab har enhver, der er statsborger i en medlemsstat«.
The concept was first introduced by the Maastricht Treaty which states: ‘Every person holding the nationality of a Member State shall be a citizen of the Union’.
Amsterdam-traktaten fra 1997 gør forbindelsen mellem europæiskunionsborgerskab og nationalt statsborgerskab endnu tydeligere, idet der heri utvetydigt står,at »unionsborgerskab er et supplement til det nationale statsborgerskab og træder ikke i stedet for dette«.
The 1997 Amsterdam Treaty clarifies the link between European and national citizenship.
Desuden giver Amsterdam-traktaten alle unionsborgere ret til at skrive tilenhver af EU’s institutioner på et af de 11 officielle EU-sprog, der er omfattet af traktaterne,og få svar på samme sprog.
It states unequivocallythat ‘citizenship of the Union shall complement and not replace national citizenship’.Furthermore, the Amsterdam Treaty gives every citizen of the Union the right to write to anyof the EU institutions in one of the 11 languages of the Treaties and receive an answer in thesame language.
Føler borgerne, at de har en tilknytning til Europa?
Do citizens feel attached to Europe?
Føler borgerne, at de har en europæisk identitet?
Is there a European identity among citizens?
Ud over en følelse af geografisk tilknytninger det i forbindelse med unionsborgerskabetogså vigtigt, at folk føler sig psykologisk tilknyttet til Europa.
Apart from a sense of geographical attachment, in the context of European citizenshipit is also important that people feel psychologically attached to Europe.
Selv om man ved udgangen af det 20. århundrede stadig ikke kantale om, at der findes en sand europæiskidentitet, føler de fleste EU-borgere sig i envis grad europæiske.
Although atthe end of the 20th century one can still notspeak of the existence of a truly Europeanidentity, the majority of EU citizens feel tosome extent European.
Dette er dog et spørgsmål, som der er vidt forskellige meninger omfra land til land (figur 6).
However, this is anissue where opinions differ greatly betweencountries (Graph 6).
For at folk kan føle sig som unionsborgere,skal de først og fremmest have en grundlæggende følelse af, at de har en geografisktilknytning til Europa.
In order for people to feel like European citizens, they should first and foremost feelsome basic sense of geographic attachmentto Europe.
Eurobarometerundersøgelsen fra foråret 1999 viste, atnæsten 6 ud af 10 EU-borgere føler sigmeget eller ret tilknyttet til Europa.
The spring 1999 Eurobarometersurvey found that nearly 6 in 10 EU citizensfeel very or fairly attached to Europe.
% meget + ret tilknyttet
% very + fairly attached
% ikke meget + slet ikke tilknyttet
% not very + not at all attached
Kilde: Eurobarometer 51.0 — markarbejde: mar.-apr. 1999.
Source: Eurobarometer 51.0 — Fieldwork : March-April 1999.
Procentdelen for »ved ikke« er ikke vist.
Percentage ‘don't know' not shown.
Figur 6: Europæisk og national identitet
Graph 6: European and national identity
Føler sig som europæer kontra kun egen nationalitet
Feeling European vs.nationality only
% kun europæer
% European only
% europæer og egen nationalitet
% European and nationality
% egen nationalitet og europæer
% nationality and European
% kun egen nationalitet
% nationality only
Kilde: Eurobarometer 52.0 — markarbejde: okt.-nov. 1999.
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork : October-November 1999.
I Det Forenede Kongerige (67 %), Sverige og Finland (begge 61 %), Grækenland (60 %) og i lidt mindreomfang Danmark (56 %) er den nationaleidentitet meget stærk.
In the UK (67 %),Sweden, Finland (both 61 %), Greece (60 %)and, to a slightly lesser extent, Denmark(56 %) national identity is very strong.
Folk i Luxembourg er mest tilbøjelige til atføle sig som udelukkende europæere (20 %).Dette tal er meget højere end for nogetandet land og kan forklares med den storeandel af borgere fra andre EU-lande, som bori Luxembourg.
People in Luxembourg are most likely to feel European only (20 %).
Ikke desto mindre er der 7andre lande, hvor folk, som i nogen gradføler sig som udelukkende europæere, er iovertal.
This is much higherthan in any of the other countries and canbe explained by the high proportion of citizens from other EU countries that reside in Luxembourg.
I rækkefølge er disse lande: Italien(71 %), Spanien (63 %), Frankrig (59 %), Belgien (57 %), Nederlandene (55 %), Østrig (50 %) og Tyskland (49 %).
Nonetheless, there are sevenother countries where people who feel tosome extent European are in the majority.These are, in rank order, Italy (71 %), Spain(63 %), France (59 %), Belgium (57 %), the Netherlands (55 %), Austria (50 %) and Germany (49 %).
I de andre EU-lande er der et flertal af borgere, der kun kanidentificere sig med deres egen nationalitet,skønt dette flertal er meget lille i Portugal
In the other EU countries,people who identify only with their ownnationality are in the majority, although in Portugal (52 %) and Ireland (53 %) this
Er der en fælles europæisk kulturidentitet?
Is there a shared European cultural identity?
Grækerne (49 %) og portugiserne (47 %) trormest på en fælles europæisk kulturidentitetefterfulgt af tyskerne (43 %) og italienerne(42 %).
The idea of citizenship also implies a sharedcultural identity.
Tanken om unionsborgerskabet rejser ogsåspørgsmålet om en fælles kulturidentitet.
However, there are large differences of opinion about this issue among the 15 Member States.
38 % af EU-borgerne er enige om, at der eren fælles europæisk kulturidentitet, 49 % eruenige (1) (figur 7).
People in Greece (49 %) and Portugal (47 %)are most likely to believe in a shared European cultural identity, followed by people in Germany (43 %) and Italy (42 %).People in Finland (65 %), France and Denmark (both 59 %) are most likely to disagree.
Der er imidlertid storeforskelle i meningerne om dette spørgsmålblandt de 15 medlemsstater.
Although we find lower levels ofagreement among nations where there aremore Eurosceptic people, feeling Europeanand believing in the existence of a shared European cultural identity do not go hand inhand.
Figur 7: Alle europæere har en fælles europæisk kulturidentitet
Graph 7: There is a European cultural identity shared by all Europeans
% er helt + lidt enige
% completely and slightly agree
% er lidt + helt uenige
% slightly and completely disagree
) Folk fik 5 svarmuligheder: er helt enig, er lidt enig, er lidt uenig, er helt uenig og ved ikke.
) People were offered five answer options: completely agree, slightly agree, slightly disagree, completely disagree and don’t know.
Figur 8: Tilfredshed med, hvordan demokratiet fungerer i EU
Graph 8: Satisfaction with the way democracy works in the European Union
% meget + ret tilfredse
% very and fairly
% ikke ret + slet ikke tilfredse
% not very and not at all
Tilfredshed med, hvordan demokratiet fungerer i EU gennemsnit skjuler dog store forskelle imeningerne hos borgerne i de 15 medlemsstater.
However, this average hides large differencesin opinion among the citizens from the 15Member States.
I Spanien og Irland er omkring 6 ud af10 personer tilfredse, mens omkring 6 ud af10 personer i Danmark og Sverige ikke er tilfredse.
In Spain and Ireland around6 in 10 people are satisfied while in Denmarkand Sweden around 6 in 10 people are notsatisfied.
Sidst, men ikke mindst, afhænger folksaccept af deres unionsborgerskab af, om folkmener, at demokratiet i EU fungerer tilfredsstillende.
Last but not least, people’s acceptance oftheir European citizenship is dependent onsatisfactory acceptance levels with the waydemocracy works in the European Union.
Gennemsnitligt 4 ud af 10 EU-bor-gere er tilfredse med den måde, hvorpådemokratiet fungerer (figur 8). Dette
Onaverage, 4 in 10 EU citizens are satisfied withthe way democracy works (Graph 8).
Figur 9: Tilfredshed med demokratiet i EU Forskelle mellem EU-tilhængere, personer, der ikke har taget stilling, og EU-modstandere
Graph 9: Satisfaction with EU democracy Differences between supporters, people who are undecided and opponents of the EU
0 Tilhængere
0 Supporters
Modstandere
Opponents
% tilfredse
% satisfied
% ikke tilfredse
% not satisfied
Kilde: Eurobarometer 52.0 — markarbejde: okt.-nov. 1999.
Source: Eurobarometer 52.0 — Fieldwork: October-November 1999.
Kendskab til borgernes rettigheder
Knowledge of citizens’ rights
Europa-Kommissionens tilbagetræden imarts 1999 gjorde et stort indtryk på folk ogderes opfattelse af, hvordan demokratietfungerer i EU.
The resignation of the European Commissionin March 1999 made a significant impact onhow people feel about the way democracyworks in the European Union.
Efter Kommissionens tilbagetræden steg tilfredsheden betragteligt. Iforåret 1999 viste Eurobarometer-resultater-ne, at 42 % af EU-borgerne var tilfredse medden måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU,mod kun 35 % i efteråret 1998.
Following the Commission’s resignation, satisfaction levelsincreased significantly.The spring 1999Eurobarometer results indicate that 42 % of EU citizens were satisfied with the waydemocracy works in the European Union,compared to only 35 % in the autumn of1998.
Hvis europæerne skal kunne opfatte sig selvsom unionsborgere, må de kende de rettigheder, som unionsborgerskabet giver dem.For at måle folks viden om deres rettighedersom unionsborgere, blev der i Eurobarometerundersøgelsen i efteråret 1996 læst enliste over rettigheder og pligter op forrespondenterne, som blev spurgt, om hvertenkelt udsagn var sandt eller falsk (figur 10).
For Europeans to start thinking of themselves as European citizens, it is also imperative that they are aware of the rights which European citizenship confers on them. Inorder to measure people’s knowledge of theirrights as European citizens, respondents tothe autumn 1996 survey had a list of rightsand obligations read out to them and wereasked whether each of these was true orfalse (Graph 10).
Folk, som synes, at deres lands medlemskabaf EU er en god ting (tilhængerne), er megetmere tilfredse end folk, som anser dereslands medlemskab for at være en dårlig ting(modstanderne) (figur 9).
People who regard their country’s membership of the EU as a good thing (supporters)are significantly more likely to be satisfiedthan people who regard their country’smembership as a bad thing (opponents)(Graph 9).
Figur 10: Viden om borgernes rettigheder
Graph 10: Knowledge of citizens' rights
Man har lov til at studere i ethvert EU-land
You are allowed to study in any EU country
Man har lov til at søge job i virksomheder i andre EU-lande
You are allowed to seek work placements with firms in other EU countries
Man har lov til at rejse rundt i EU uden at skulle vise pas eller identitetskort
You are allowed to travel around the EUwithout showing your passport or identity card
Man skal have arbejdstilladelse for at kunne arbejde i et andet EU-land
You have to have a work permit in order to be able to work in another EU member country
Man skal igennem tolden, når man tager varer, som man har købt i et andet EU-land til eget brug, med hjem
You have to go through customs when you bringhome goods that you have bought in another EU country for your personal use
Man har lov til at stemme ved lokale valg i et andet EU-land, hvis man bor i det pågældende land
You are allowed to vote in local elections inin another EU country, if you are resident there
Man har ikke ret til at modtage arbejdsløshedsunderstøttelse fra hjemlandet, hvis man rejser til et andet EU-land for at søge arbejde
You have no right to receive unemployment benefit from your country if you go to another EU country to look for work
Der er et fælles telefonnummer for nødopkald i alle EU-lande
There is a common telephone number of emergency services in all EU countries
Man skal have udskiftet sit kørekort, når man flytter til et andet EU-land
You have to change your driving licence whenyou move to another EU country
Man har ikke lov til at have en opsparingskonto i en bank eller at købe en forsikring i et andet EU-land end det, man bor i
You are not allowed to have a savings account with a bank or buy insurance in another EU country than the country you live in
% Sandt
% true
% Falsk
% false
Kilde: Eurobarometer 46.0 — markarbejde: okt.-nov. 1996.
Source: Eurobarometer 46.0 — Fieldwork : October-November 1996.
For oplysningerom hvilke rettigheder der faktisk gælder, se:europa.eu.int/europedirect
To find out about yourrights, contact Europe Direct: http://europa.eu.int/europedirect
Langt størstedelen af borgerne vidste, at dehar ret til at studere og søge job i andre EU-medlemsstater. Mange vidste også, at detikke er nødvendigt at udskifte kørekortet,når man flytter til et andet EU-land, og atman gerne må have en opsparingskonto ogkøbe forsikringer i et andet EU-land.
The large majority of citizens were awarethat they have the right to study and seekwork placements in other EU Member States.Many people also knew that it is not necessary to change driving licences when movingto another EU country and that one isallowed to have a savings account with abank or buy insurance in another EU country.
En række hyppigt stillede spørgsmål fra Eurobarometerundersøgelserne gælder folks viden om og opslutning til EU.
Anumber of regularly asked questions from the Eurobarometersurvey look at people’s knowledge about and support for the European Union.
Kendskab og viden ved fra en del til en hel masse (dvs. dem, dervælger tallene 6-10 på skalaen).
Knowledge and awareness know quite a lot to a great deal (i.e. thosechoosing the numbers 6 through 10 on thescale).