natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Amsterdam-traktaten, som trådte i kraft i 1999, nedfælder princippet om bæredygtig udvikling iartikel 2.
The Treaty of Amsterdam, which entered into force in 1999, enshrines the principle of sustainabledevelopment in Article 2.
Bestemmelsen om, at kravene med hensyn til miljøbeskyttelse skal integreres iudformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker på andre områder, som før var i artikel130R, blev nu placeret i artikel 6.
The clause calling for environmental protection requirements to beintegrated into the definition and implementation of other policies, which had been in Article 130r,was placed in Article 6.
Nice-traktaten medførte ingen væsentlige ændringer på dette område.
Nosubstantive changes are foreseen in the Treaty of Nice.
Århus-konventionen
EnvironmentDG/InformationBrochure
Århus-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samtadgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet — kendt som Århus-konventionen efter dendanske by, hvor den blev vedtaget i juni 1998 — søger at give offentligheden ogmiljøorganisationerne en større rolle med hensyn til at beskytte og forbedre miljøet for dekommende generationer.
The Convention on access to information, public participation in decision making and access tojustice in environmental matters – known as the Aarhus Convention after the Danish city where itwas adopted in June 1998 – seeks to strengthen the role of members of the public andenvironmental organisations in protecting and improving the environment for the benefit offuture generations.
Mere konkret tager konventionen sigte på: a 7 3 at give medlemmerne af offentligheden bedre adgang tilde miljøoplysninger, myndighederne sidder inde med, ogdermed skabe større åbenhed og ansvarlighed iforvaltningen a 7 3 at give folk lejlighed til at give deres meninger ogbetænkeligheder til kende om miljøforhold og sikre, atbeslutningstagerne tager hensyn hertil a 7 3 at give medlemmer af offentligheden klageadgang, nårderes ret til information og deltagelse ikke efterkommes,og i nogle tilfælde at overprøve mere generelleovertrædelser af miljølovgivningen.
Specifically, the Convention aims to a 7 3 allow members of the public greater access toenvironmental information held by public authorities,thereby increasing the transparency and accountability ofgovernment; a 7 3 provide an opportunity for people to express theiropinions and concerns on environmental matters and ensure that decision makers take due account of these; a 7 3 provide the public with access to review procedures whentheir rights to information and participation have beenbreached, and in some cases to challenge more generalviolations of environmental law.
I praksis betyder dette f.eks., at lokalbefolkningen skal have ret til at blive hørt om nye vejplaner ellerom placeringen af affaldsforbrændingsanlæg.
In practical terms, this means for instance, that local residents must be given a say in new roadschemes or in the siting of household waste incinerators.
Medlemmer af offentligheden har også ret til at skaffesig kendskab til miljøets tilstand og, i visse tilfælde, til at sagsøge myndigheder eller forurenere, somforsøger at skjule eller dække over miljøkatastrofer.
Members of the public also have a right toknow what state their environment is in and, in some circumstances, to sue governments orpolluters that attempt to cover up environmental disasters.
Konventionen er underskrevet af over 40 europæiske lande, herunder alle de 15 EU-lande og af Fællesskabet.
The Convention has been signed by over 40 European countries, including all 15 EU Member Statesand the European Community.
Hidtil har kun Danmark og Italien ratificeret konventionen, men andre EU-lande og Det Europæiske Fællesskab ventes at følge efter i en nær fremtid. Konventionen trådte i kraftden30. oktober 2001.
Only Denmark and Italy have so far ratified the Convention butother EU countries and the European Community are expected to follow soon.
Nærmere oplysninger om Kommissionens adfærdskodekskan findes på:http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/code/index_da.htm
Details of the Commission’s code of conduct is available at:http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/code/index_en.htm
En standardformular til klagerover en medlemsstats manglende overholdelse af fællesskabsrettenkan findes på: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/lexcomm/index_da.htm
A standard complaint formfor failure by a Member State to comply with Community law can befound at: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/lexcomm/index_en.htm
Information fra Generaldirektoratet for Miljø
Information from the Environment DG
Tip: Brug indekset (http://europa.eu.int/comm/environment/abc.htm) og »What’s new«(http://europa.eu.int/comm/environment/whatsnew.htm) for at finde frem til de oplysninger, Deønsker.
Most information is in English.Hints: Use the index (http://europa.eu.int/comm/environment/abc.htm) and What’s new(http://europa.eu.int/comm/environment/whatsnew.htm) to find your way around.
GD for Miljø offentliggør ca. 40 nye publikationer hvert år.
The Environment DG publishes around 40 new publications each year.
En fuldstændig liste over tilgængeligepublikationer kan findes i onlinekataloget på: http://europa.eu.int/comm/environment/pubs_en.htm
A complete list of availabletitles can be found in the online publications catalogue:http://europa.eu.int/comm/environment/pubs_en.htm
»Environment for Europeans« er et kvartalsmagasin om miljøemner i EU, som udgives af GD for Miljø.Magasinet er gratis og fås på engelsk, fransk spansk, italiensk og tysk.
Environment for Europeansis the quarterly magazine on EU environmental issues produced by the Environment DG. The magazine is free of charge and available in English, French, German, Italianand Spanish.
Abonnement og yderligereoplysninger på: http://europa.eu.int/comm/environment/news/efe/index.htm
EnvironmentDG/InformationBrochure
»Natura 2000« er GD for Miljø’s nyhedsbrev om naturbeskyttelse.
Natura 2000is the Environment DG’s nature newsletter.
Det udgives 2-3 gange om året påengelsk, fransk, spansk, italiensk og tysk og er gratis.
It is produced two to three times per year in English, French, German, Italian and Spanish and is free of charge.
Yderligere oplysninger på:http://europa.eu.int/comm/environment/news/natura/index_en.htm
Further information can beobtained at: http://europa.eu.int/comm/environment/news/natura/index_en.htm
I 1999 bestilte GD for Miljø en undersøgelse af, hvad europæerne mente om deres miljø.
In 1999, the Environment DG commissioned a survey to find out what Europeans thought abouttheir environment.
83%udtalte, at de anså miljøbeskyttelse for et vigtigt emne for EU, og 55% mente, at afgørelser ommiljøbeskyttelse bør træffes på EU-plan.
In all 83% of Europeans said that they considered the protection of theenvironment as a priority for the EU and 55% believed that decisions relating to the protection ofthe environment should be made at EU level.
Yderligere oplysninger:http://europa.eu.int/comm/environment/barometer/index.htm
Further information can be obtained at:http://europa.eu.int/comm/environment/barometer/index.htm
Informationscentret
Information Centre
GD for Miljø’s informationscenter ligger i hovedkontoret i Avenue de Beaulieu 9 i Bruxelles og eråbent for offentligheden kl. 13-17 alle hverdage.
The Environment DG Information Centre is located at the main offices at avenue de Beaulieu 9 in Brussels and is open to the public from 1 p.m to 5 p.m each weekday.
Centret har et udvalg af gratis publikationer og etreferencebibliotek med bøger, rapporter, undersøgelser og tidsskrifter om miljøspørgsmål. Der eradgang til bibliotekskataloget udefra via ECLAS-databasen:http://europa.eu.int/comm/libraries/catalogues/index_da.htm
The Centre has a selection offree publications available and a reference library of books, reports, studies and magazines onenvironmental matters.
Centrets personale besvarer gerne spørgsmål om EU’s miljøpolitik. De kan kontakte os via e-post påenvinfo@cec.eu.inteller via fax på (32-2) 299 61 98.
The library catalogue can be accessed externally via the ECLAS database(http://europa.eu.int/eclas/).Staff of the Centre are happy to answer queries on EU environmental policy.
Anmodninger om gratis publikationer fra GD for Miljø sendes til: env-pubs@cec.eu.int
You can contact us by e-mail at envinfo@cec.eu.intor by fax at+32 2 299 61 98.Requests for free Environment DG publications should be sent to env-pubs@cec.eu.int.
For kilder til miljøinformation på Deres eget sprog kan det til tider være bedre først atsøge i Deres hjemland.
Sometimes it is better to consider sources of environmental information available in yourown language in your own country first.
F.eks. Miljøministerierhttp://www.europa.eu.int/abc/governments/index_da.html
For example, Ministries for the environment:http://www.europa.eu.int/abc/governments/index_en.html
Kommissionens repræsentationer i medlemsstaterne:http://europa.eu.int/comm/represent_da.htm
Commission representations in the Member States:http://europa.eu.int/comm/represent_en.htm
EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/EUR-Lex indeholder de gældende EU-lovtekster, forberedende dokumenter og de seneste EF-Tidender.
EUR-Lex:http://europa.eu.int/eur-lex/EUR-Lex contains the texts of EU legislation in force, preparatory documents and recent Official Journals.
Gratis adgang til dokumenterne på alle de officielle sprog.Tip: Sektion 15 drejer sig om miljø (http://europa.eu.int/eur-lex/da/lif/ind/da_analytical_index_15.html)
Available free of charge in all the official EU languages.Hints: Section 15 deals with environment (http://europa.eu.int/eur-lex/en/lif/ind/en_analytical_index_15.html)
Celex: http://www.europa.eu.int/celex/Celex-basen giver adgang til mere avanceret og omfattende søgning i EU-lovgivningen.Dokumenterne kan opdeles i fire hovedgrupper: lovgivning, retspraksis, forbedrendedokumenter og forespørgsler fra Parlamentet.
CELEX:http://www.europa.eu.int/celex/CELEX allows more sophisticated and comprehensive searching on EU legislation. Thefour principal groups of documents are legislation, case-law, preparatory documents andparliamentary questions.
Der kan abonneres på adgang til basen, ogdokumenterne findes på alle de officielle EU-sprog.
Available in all the official EU languages on a subscription basis.
PreLex: http://europa.eu.int/prelex/apcnet.cfm PreLex-databasen for interinstitutionelle procedurer følger de vigtigste stadier ibeslutningsprocessen mellem Kommissionen og de andre institutioner. Gratis adgang påalle de officielle sprog.
PreLex: http://europa.eu.int/prelex/apcnet.cfm PreLex, the database on interinstitutional procedures, follows the major stages of thedecision-making process between the Commission and the other institutions.
Rapid: http://europa.eu.int/rapid/start/welcome.htm Daglige pressemeddelelser fra EU-institutionerne på alle de officielle sprog.
RAPID: http://europa.eu.int/rapid/start/welcome.htm Daily press releases in all languages from the EU institutions.
Ajourføres kl.12.00 hver dag.
Updated every day atmidday.
SCADPlus: http://www.europa.eu.int/scadplus/scad_da.htm Baggrundsoplysninger om EU’s politik med en omfattende miljøsektion på:http://www.europa.eu.int/scadplus/leg/da/s15000.htm
SCADPlus: http://www.europa.eu.int/scadplus/scad_en.htm Background information on EU policies with a comprehensive environment section at:http://www.europa.eu.int/scadplus/leg/en/s15000.htm
Eclas: http://europa.eu.int/eclas Bibliografisk database for bøger, undersøgelser og rapporter, der findes i GD for Miljø’sinformationscenter og i andre af Kommissionens biblioteker. Der er links til pdf-tekster,hvor dette er muligt.
ECLAS: http://europa.eu.int/eclas Bibliographic database of books, studies and reports held in the Environment DGInformation Centre and other Commission libraries.
Det Europæiske Miljøagentur (EEA)—http://eea.eu.int/Kongens Nytorv 6DK-1050 Danmark Tlf. (45) 33 36 71 00Fax (45) 33 36 71 99E-post: eea@eea.eu.int Det Europæiske Miljøagentur i København blev oprettet i 1993 og har til opgave at tilvejebringepålidelige videnskabelige data og vurderinger til de instanser, der skal gennemføre og tegne deneuropæiske miljøpolitik.
European Environment Agency (EEA) – http://eea.eu.int/Kongens Nytorv 6DK-1050 Copenhagen Tel: (45) 33 367100Fax: (45) 33 367199E-mail: eea@eea.eu.int The European Environment Agency in Copenhagen was set up in 1993 to provide reliable scientificdata and evaluations for those involved in implementing and developing European environmentpolicy.
Agenturet skal bl.a. udarbejde rapporter om miljøtilstanden.
Among its tasks is the production of ‘State of the Environment’ reports.
Den sidsterapport »Miljøet i Den Europæiske Union ved århundredeskiftet« blev offentliggjort i 1999.
The latest report‘Environment in the European Union at the turn of the century’ was published in 1999.
Det Fælles Forskningscenter —http://www.jrc.cec.eu.int/Det Fælles Forskningscenter er et af Kommissionens generaldirektorater.
Joint Research Centre – http://www.jrc.cec.eu.int/The JRC is a Directorate-General of the European Commission, providing independent science andtechnology advice to European policy makers.
Europæiske informationscentre Et udbredt netværk af informations- og kontaktsteder oprettet af EU og åbent for alle.http://europa.eu.int/comm/relays/index_da.htm
Euro Info Centres and Carrefours – http://europa.eu.int/relays/index_en/htm Extensive network of information centres and contact points set up by the Union for the public.
Hvilke områder af miljølovgivningen tager Kommissionen sig af?
What areas of environmental legislation are dealt with by the Commission?
Området er meget bredt, da det både omfatter kontrol med miljøkvalitetsstandarder for luft og vandog kontrol med processer og produkter, som kan forurene.
The area is very broad in terms of control both of environmental quality standards for air and wateras well as control on processes and products that may be responsible for giving rise to pollutionemission.
Emnerne omfatter alt fra kemikalier og GMO’er til naturbeskyttelse og bevaring af vilde dyr og planter, luftkvalitet og klimaændringer.
A full range of areas is covered from chemicals and genetically modified organisms (GMOs)to nature and wildlife protection, air quality and climate change.
På hvilke områder er der sket flest ændringerog fremskridt i de seneste år?
What have been the main areas of changeand progress in recent years?
Hvordan kan EU’s miljødagsorden ventes atse ud i fremtiden?
How is the environmental agenda at EU levellikely to develop?
De vigtigste mål i det 6. miljøhandlingsprogram er at begrænse klimaændringerne, beskytte naturenog biodiversiteten, sikre en bæredygtig forvaltning af ressourcer og affald samt sundheds- ogmiljøspørgsmål.
The priority issues in the sixth environment actionprogramme will be to limit climate change, protect nature andbiodiversity, ensure the sustainable management of resources and waste as well as health andenvironment issues.
For at kunne nå vores mål på disse områder er der brug for en kombination afforskellige foranstaltninger — gennemførelse af den gældende lovgivning, større vægt påmarkedsmekanismer, inddragelse af borgerne og integration af miljøet i andre sektorpolitikker.
The achievement of our objectives in these areas will require a combination ofmeasures – implementation of existing legislation, greater emphasis on market instruments,empowerment of citizens and integration of environmental objectives into other policy areas.
Hvordan bidrager forbruger- og miljøorganisationerne tillovgivningsprocessen?
How do consumer and environmental organisations input into thelegislative process?
Inden Kommissionen vedtager et forslag, høres en lang række organer, som dernæst inddrages ibeslutningsprocessen. Det drejer sig om medlemsstater, særlige interessegrupper, ngo’er påmiljøområdet, tekniske eksperter, erhvervslivet osv.
Before the adoption of a proposal by the Commission, all kinds of bodies are consulted and theninvolved in the decision-making process.
Hvad er de vigtigste drivkræfter på miljødagsordenen (ngo’er, erhvervsliv,regering, forbrugere)?
What are the principal drivers of the environmental agenda (environmental NGOs, business, government, consumers)?
Dette spørgsmål afhænger i meget høj grad af de nærmere omstændigheder, f.eks. af det pågældendemiljøspørgsmål.
This question depends very much on specific circumstances, such as on the environmental issue inquestion.
I den igangværende GMO-debat har Greenpeace således været en af hovedkræfternepå anti-GMO-fronten, mens GMO-industrien er ivrige forsvarere for GMO’er.
For example, in the current GMO debate, ‘Greenpeace’ has been one of the main driverson the anti-GMO front, whereas GMO-industry argues very much in favour of GMOs.
I nogle tilfælde kan detvære medlemsstaterne, som presser på med et særligt problem — opmærksomheden omkringforsuringsproblemerne i de seneste år skyldes således i høj grad presset fra de skandinaviske lande.
In some casesit can be Member States who push a particular issue – the focus on acidification issues in recent yearsis very much the result of pressure from the Scandinavian countries.
Iøvrigt kan det fremføres, at det i højere grad end noget andet er miljøets tilstand, som styrermiljødagsordenen, eftersom prioriteringerne i det 6. miljøhandlingsprogram i vid udstrækning harudgangspunkt i Miljøagenturets rapporter om miljøtilstanden.
Otherwise, it can be argued thatit is more the state of the environment itself rather than anything else, which drives theenvironmental agenda, the Environmental Agency state of the environment report being very muchthe basis for defining priorities for the sixth environment action programme.
»En udvikling, som opfylder de nuværende behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder for atopfylde deres behov i fare«.
’Development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations tomeet their own needs.’
Bæredygtig udviklingblev for første gang anvendt som et vigtigt begreb i 1987-rapporten fra Verdenskommissionen for Miljø og Udvikling (Brundtland-kommissionen) og FN’s efterfølgende Verdenstopmøde i Rio de Janeiro i 1992.
The concept of sustainable development was first used prominently in the 1987 report of the World Commission on Environment and Development (Brundtland Commission) and at the subsequent UN Earth Summit in Rio de Janeiro in 1992.
Yderligereoplysninger på: http://europa.eu.int/comm/environment/eussd/index_da.htm
EnvironmentDG/InformationBrochure
Hvad med subsidiaritet?
What about subsidiarity?
GD for Miljø følger subsidiaritetsprincippet (nærhedsprincippet), idet det kun udarbejder lovforslagpå områder, hvor EU har bedre muligheder for at handle effektivt end medlemsstaterne hver for sig.Subsidiaritetsprincippet er nedfældet i traktaten om Den Europæiske Union.
The Environment DG takes the principle of subsidiarity into account in its proposals, initiatinglegislation only in areas where the European Union is better placed than individual Member States totake effective action.
Hvor kan jeg finde oplysninger om støttemuligheder fra GD for Miljø?
Subsidiarity is enshrined in the Treaty on European Union.
Vores websteder indeholder udtømmende oplysninger om støttemulighederne.
Where can I find information on funding opportunities from the Environment DG?
Det vigtigstefinansieringsinstrument er Life.
Our web site contains comprehensive information on funding opportunities.
Der offentliggøres også hvert år en indkaldelse af forslag, og der erendvidere særlige støtteforanstaltninger for miljø-ngo’er og på civilbeskyttelsesområdet.
The main financialinstrument is LIFE, but there is also an annual call for proposals and specific actions forenvironmental NGOs and civil protection.
Nærmereoplysninger kan findes på: http://europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm
Full details at:http://europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm
Hvor kan jeg finde oplysninger om beskæftigelsesmuligheder i GD for Miljø?
How can I find out about job opportunities with the Environment DG?
Ansættelse ved Europa-Kommissionen finder normalt sted gennem en udvælgelsesprøve (annonceresi diverse medier), men der er til tider også adgang til midlertidige stillinger.
Recruitment to the European Commission is normally via one of the widely advertised‘competitions’ although temporary posts are sometimes available.
Nærmere oplysninger ombeskæftigelsesmuligheder findes på: http://europa.eu.int/en/comm/dg09/career/da/cover.htm
Full information on careeropportunities can be found at: http://europa.eu.int/en/comm/dg09/career/en/cover.htm
Hvor kan jeg finde miljøstatistik?
Where can I find environmental statistics?
Eurostat (http://europa.eu.int/comm/eurostat/) eller på Det Europæiske Miljøagenturs adresse(http://www.eea.eu.int/)
Eurostat (http://europa.eu.int/comm/eurostat/) or the European Environment Agency(http://www.eea.eu.int/).
For flere ofte stillede spørgsmål:http://europa.eu.int/comm/environment/faqs.htm
For more frequently asked questions, please consult our Internet site at:http://europa.eu.int/comm/environment/faqs.htm
Første miljødirektiv vedtages — direktiv 67/548 om klassificering, emballering ogetikettering af farlige stoffer
First environmental Directive adopted, 67/548, on classification, packaging and labellingof dangerous substances.
EF-topmødet i Paris anmoder Kommissionen om at udarbejde et miljøhandlingsprogram
EC Paris Summit calls on the Commission to produce a programme for environmental action.
Oprettelse af Direktoratet for Miljø og Forbrugerbeskyttelse i Europa-Kommissionen Første miljøhandlingsprogram (1973-1976)
Formation within the European Commission of the Environment and Consumer Protection Directorate First EC environment action programme (1973–76).
EF’s andet miljøhandlingsprogram (1977-1981)
Second EC environment action programme (1977–81).
Oprettelse af Generaldirektoratet for Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse i Europa-Kommissionen
Formation within the European Commission of the Directorate-General for Environment,Nuclear Safety and Civil Protection.
Det Europæiske Miljøår EF’s fjerde miljøhandlingsprogram (1987-1992)Med den europæiske fælles akt indskrives miljøpolitik i Rom-traktaten
European Year of the Environment Fourth EC Environment action programme (1987–92) The Single European Act incorporates environmental policy into the Treaty of Rome.
Det femte miljøhandlingsprogram (1992-2000)De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling (UNCED), Rio de Janeiro, Brasilien Life I 1992-1995Den Europæiske Unions miljømærkeordning
Fifth environment action programme (1992–2000) United Nations Conference on Environment and Development (UNCED), Rio de Janeiro, Brazil LIFE I 1992–95European Union Eco-label scheme.
Med Maastricht-traktaten får miljøforanstaltninger status af politik (artikel 130R)EMAS — systemet for miljøledelse og -revision
Maastricht Treaty gives environmental action the status of an EU policy (Article 130r)EMAS — the eco-management and audit scheme.
Åbning af Det Europæiske Miljøagentur (EEA) i København
Formal establishment of the European Environment Agency (EEA) in Copenhagen.
Amsterdam-traktaten gør miljøpolitikken til et af EU’s vigtigste politiske mål
The Amsterdam Treaty makes environmental policy a key political objective of the Union.
Global vurdering af det femte miljøhandlingsprogram Life III 2000-2004
Global assessment of the fifth environment action programme LIFE III 2000–04.
Rio+10: Opfølgning af FN’s konference om miljø og udvikling i Rio de Janeiro i 1992
Rio +10, the follow-up to the 1992 UN Conference on Environment and Development in Rio de Janeiro.
Referencedokumenter vedrørende »Bedste tilgængelige teknikker« — Det Europæiske IPPC-Kontor http://eippcb.jrc.es/
Best available techniques reference documents — European IPPC Bureau http://eippcb.jrc.es/
Europæisk rådgivende forum for miljø og bæredygtig udvikling 1993-2001
Consultative forum on the environment & sustainable development 1993–2001. COM Docs
Direktiver opstiller mål, som er bindende, men medlemsstaterne kan selv bestemme, hvordan de vilopfylde målene.
Most proposals for legislation, Green and White Papers, communications and other workingdocuments are published as COM documents.