natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endvidere er næsten 2 ud af 3af den mening, at arbejdsløsheden forårsages af, at folk mangler den uddannelse og dekvalifikationer, der er nødvendige på dagensarbejdsmarked.
Furthermore, nearly two inthree EU citizens are of the view that unemployment is caused because people lack thetraining and qualifications that are requiredin today’s labour market.
Det fremgår heraf, at befolkningen giver udtryk for utilfredshed med
As can be seen, thepublic voices dissatisfaction with the
Figur 33: Årsagerne til arbejdsløshed (%, for EU-15)
Graph 33: The causes of unemployment (in % for EU-15)
Manglende uddannelse/kvalifikationer
Lack of right training/qualifications
Alt for høj løn
Excessively high salaries
EU's politikker i almindelighed
EU policy in general
Den fælles møntfod, euroen
The single currency, the euro
Kilde: Flash Eurobarometer 60 — markarbejde: 24.-26. november 1997.
Source: Flash Eurobarometer 60 — Fieldwork : 24-26 November 1997.
re de arbejdsløses muligheder for at findearbejde, at gøre overgangen fra skole tilarbejde lettere for de unge og at forbedrebåde de almene uddannelser og erhvervsuddannelserne.
ple to find work, easing young people’s transition from school to work and improvingeducational and vocational training.
Der er størst sandsynlighed for, at folk vilanse en stimulering af væksten i små og mellemstore virksomheder for at kunne løsearbejdsløshedsproblemet (figur 34).
People are most likely to regard stimulatingthe growth of small and medium-sizedenterprises as a solution to unemployment(Graph 34).
Der erogså udbredt støtte til en række andre foranstaltninger, der f.eks. går ud på at forbed-
There is also widespread supportfor a number of other measures such asimproving the chances for unemployed peo-
Figur 34: Prioriterede områder i forbindelse med bekæmpelse af arbejdsløshed (EU-15)
Graph 34: Priorities for combating unemployment (EU-15)
Stimulere væksten i små og mellemstore virksomheder
Stimulating the growth of SMEs
Gøre overgangen fra skole til arbejde lettere for de unge
Improving the chances forunemployed people to find work
Forbedre de almene uddannelser og erhvervsuddannelserne
Easing young people's transitionfrom school to work
Gøre det lettere at starte en ny virksomhed
Improving educationaland vocational training
Skabe bedre ligestilling
Improving equal opportunities
Øge samarbejdet om beskæftigelsespolitikmellem EU's medlemsstater
Increasing the cooperation in the field of employmentpolicy between the Member States of the EU
Nedsætte det ugentlige antal arbejdstimer
Reducing employers'social security contributions
Nedskære arbejdsløshedsunderstøttelsen
Reducing unemployment benefits
% Nej, skal ikke prioriteres
% No, not a priority
*Procentdelen for »ved ikke« er ikke vist.
Percentage ‘don't know' not shown
Der er mindst sandsynlighed for, at folkmener, at en nedskæring af arbejdsløshedsunderstøttelsen og en nedsættelse af den
The public is least likely to consider reducingunemployment benefits and reducing week- ly working hours as solutions to unemployment.
For eksempel mener 41 % af respondenterne,at der i deres land bor for mange personerfra racemæssige, religiøse og kulturellemindretalsgrupper.
Racism and xenophobia opinion that there are too many people fromminority groups in terms of race, religionand culture living in their country.
I foråret 1997 havde næsten 8 ud af 10 EU-borgere det synspunkt, at det er godt for etsamfund at være sammensat af folk af for-
In spring 1997 nearly 8 in 10 EU citizens heldthe view that it is a good thing for any society to be made up of people from different
skellige racer, religioner og kulturer (
races, religions and cultures (
Det positive er, at EU-borgerne gerne villehave, at EU-institutionerne fik en større rollei bekæmpelsen af racisme (figur 35).
The good news is that the public wants the European institutions to take a stronger rolein the fight against racism (Graph 35).
Flertallet af europæere i de 15 medlemsstater hardette synspunkt.
Themajority of Europeans across the 15 Member States shares this view.
Til trods for dette positive resultat er racismeved udgangen af det 20. århundrede stadiget alvorligt problem i vort samfund.
Despite this positive finding, at the close ofthe 20th century, racism remains a seriousproblem in our society.
Undersøgelsen viste, at når respondenterne blevbedt om at anbringe sig selv på en skala fra1-10, spændende fra »overhovedet ikkeracist« til »meget racistisk«, betegnede 9 %sig som »meget racistiske« (7-10 på skalaen).Yderligere 24 % faldt ind under kategorien»ret racistisk« (4-6 på skalaen). Denne selvvurdering bakkes op af folks holdninger tiludlændinge eller andre mindretalsgrupper.
The survey foundthat when respondents were asked to placethemselves on a scale of 1 to 10, rangingfrom ‘not at all racist’ to ‘very racist’, 9 %classified themselves as ‘very racist’ (scores7–10).A further 24 % fell in the ‘quiteracist’ category (scores 4–6).This selfassessment is supported by people’s attitudestowards foreigners or other minority groups.For instance, 41 % of respondents are of the
Figur 35: EU-institutionerne bør spille en større rolle i kampen mod racisme(% tilbøjelige til at være enige, efter land)
Graph 35: The European institutions should take a stronger role in the fight against racism(% tend to agree, by country)
Kilde: Eurobarometer 47.1 — markarbejde: mar.-apr. 1997.
Source: Eurobarometer 47.1 — Fieldwork March-April 1997.
Rapporten »Racism and Xenophobia in Europe« fås ved henvendelse til Europa-Kommissionen, og foreligger på Internettetpå adressen: http://www.europa.eu.int/comm/dg10/epo/eb/racism/racism_en.pdf
The report ‘Racism and xenophobia in Europe’ can be obtained from the European Commission and is available on the Internet at: http://www.europa.eu.int/comm/dg10/epo/eb/racism/racism_en.pdf
Da de blev spurgt, om vold mod kvinder ihjemmet er acceptabelt eller uacceptabelt,svarede næsten 2 ud af 3, at det under ingenomstændigheder er acceptabelt og altid skalstraffes i overensstemmelse med loven.
When asked to say whether domestic violence against women is acceptable or unacceptable, nearly two in three people felt thatit is unacceptable under all circumstancesand always punishable by law.
I 1999 gennemførte EU en europæisk kampagne for at øge bevidstheden om vold modkvinder. Kampagnens mål var at øge de europæiske borgeres bevidsthed om vold modkvinder, idet der blev lagt særlig vægt påvold i hjemmet.
In 1999, the European Union conducted a European campaign to raise awareness onviolence against women.The campaignaimed to promote increased awareness ofviolence against women among Europeancitizens, with a particular emphasis ondomestic violence.
En undersøgelse i foråret1999, der skulle måle den offentlige opinionsom forberedelse til kampagnen, viste, at 3ud af 4 EU-borgere mener, at vold mod kvinder er meget eller ret almindelig i deres land.
A survey made in spring1999 to serve as the vehicle to gauge publicopinion in preparation of the campaign,found that three in four EU citizens believethat violence against women is very or fairlycommon in their country.
Næsten alle adspurgte mente, at en godmåde at bekæmpe vold i hjemmet på er atstraffe voldsudøverne.
Nearly all people interviewed believed thatpunishing perpetrators is a useful way offighting domestic violence.
Omkring 9 ud af 10sagde, at en god måde at bekæmpe problemet på ville være at lære unge gensidigrespekt og at være strengere i håndhævelsenaf de eksisterende love. Figur 36 viser, i hvorstort omfang folk støtter andre foreslåedemetoder.
Around 9 in 10people said that teaching young peopleabout mutual respect and tougher enforcement of existing laws are good ways offighting the problems.
I henhold til 96 % af folk er alkoholmisbrugen af årsagerne til vold mod kvinder i hjemmet, og 94 % anser narkotikamisbrug for atvære en anden årsag. 79 % af respondenterne anførte arbejdsløshed som en årsag, mensfattigdom og social udstødelse blev anført af75 %.
According to 96 % of people, alcoholism is acause of domestic violence against womenand 94 % regard drug addiction as a cause.Unemployment was listed by 79 % ofrespondents while poverty and social exclusion was listed by 75 %.
Figur 36: Hvordan skal man bekæmpe vold i hjemmet (% siger, at den pågældende metode vil være nyttig, EU-15)
Graph 36: Ways of fighting domestic violence (% saying method is useful, for EU-15)
Straffe voldsudøvere
Punishing perpetrators
Lære de unge at have gensidig respekt for hinanden
Teaching young people about mutual respect
Strengere håndhævelse af loven
Tougher enforcement of laws
Love om forebyggelse af kønsdiskrimination
Laws to prevent sexual discrimination
Kampagner om øget bevidsthed i offentligheden
Campaigns to raise public awareness
Undervise politibetjente i kvinders rettigheder
Teaching women's rights to police officers
Resocialisering af voldsudøvere
Rehabilitation of perpetrators
Kilde: Eurobarometer 51.0. — markarbejde: mar.-maj 1999.
Source: Eurobarometer 51.0. — Fieldwork : March-May 1999.
forståelse af, hvad befolkningen mener omdisse emner.
better understanding of how the public feelsabout these issues.
Der er naturligvis mange andre emner, deroptager europæerne ved udgangen af det20. århundrede, og der er udført adskilligeeuropæiske undersøgelser for at få en bedre
There are, of course, many other issues occupying the minds of Europeans at the end ofthe 20th century and numerous Europeansurveys have been carried out to obtain a
De fleste af analyserne i denne rapport har drejet sig om den samlede befolkning af EU- borgere i alderen 15 år og ældre.
Most of our analyses in this report have focused on the total population of EU citizens aged 15 and over.
Det skyldes, at formålet med denne brochure er at give enoversigt over den offentlige opinion om en lang række spørgsmål og ikke en indgående analyse af et bestemt emne, hvilket ville have betydet, at man havde set på forskellene mellemforskellige grupper i befolkningen.
We have done so because the purpose of this brochure is to present anoverview of public opinion on a wide range of issues and not to provide in-depth analyses onone specific topic which would have included looking at differences between various groupsin the population.
Det er ikke desto mindre også interessant at give en kortoversigt over synspunkterne vedrørende Den Europæiske Union i særlige befolkningsgrupper,f.eks. kvinderne, de unge og de politiske beslutningstagere på topplan.
Nonetheless, it is also interesting to make a brief overview of the opinionstowards the European Union of groups, such as women, the young and top decision-makers.
Kvinder og Den Europæiske Union
Women and the European Union they do have an opinion, it tends to be fairly negative.
Denne gruppe udgøres af 22 % af den kvindelige befolkning.
This group represents 22 % ofthe female population.
Som forventet tænker ikke alle Europas kvinder ens, når det gælder Den Europæiske Union. Faktisk har indgående analyser vist, atden kvindelige befolkning er opdelt i femgrupper, og hver gruppe har sine egne heltklare synspunkter om EU (figur 37).
As one would expect, Europe’s women do notall think alike when it comes to the European Union.
• Modstanderne betragter Den Europæiske Union som noget, der er mindre positivt enddet, de allerede kender — nemlig selvstændige nationalstater. De 19 % af kvinderne, somtilhører denne gruppe, er de stærkeste EU-modstandere.
• Sceptics regard the European Union as lesspositive than what they have known so far —the concept of independent nation States.The 19 % of women that belong to thisgroup are the strongest opponents of the Union.
• Tilhængerne er kvinder, der ønsker enstærk og stor europæisk union, der træfferpolitiske beslutninger.
• Sympathisers are women who want astrong and large European Union thatdecides policy issues.
Denne gruppe udgøresaf 25 % af den kvindelige befolkning.
This group represents25 % of the female population.
Figur 37 viser, hvor mange kvinder i hverenkelt af de fem grupper der slutter op omderes lands medlemskab af EU.
Graph 37 shows the extent to which womenbelonging to each of the five groups supporttheir country’s membership to the European Union.
Det fremgårheraf, at over 6 ud af 10 kvinder, som erpragmatikere eller tilhængere, mener, atderes lands medlemskab er en god ting, hvilket skal sammenholdes med færre end 2 udaf 10 kvinder, som tilhører gruppen af ubeslutsomme og gruppen af modstandere (1).
As can be seen, more than 6 in 10women who are pragmatics or sympathisersbelieve their country’s membership is a goodthing, compared to less than 2 in 10 womenwho belong to the ‘undecisives’ or ‘sceptics’group (1).
• Pragmatikerne har på et rationelt grundlagafgjort, at Den Europæiske Union er en godting.
• Pragmatics have rationally decided thatthe European Union represents a positivedevelopment.
Som et resultat af deres rationelle tænkemåde er de pragmatiske kvinder imidlertidknap så villige som de kvindelige tilhængeretil at give EU de samme beføjelser med hensyn til politisk beslutningstagning.
However, as a result of herrationality, the pragmatic woman is lessinclined than the sympathiser woman is togive the EU the same amount of decisionmaking power.
Dennegruppe udgøres af 20 % af den kvindeligebefolkning.
This group represents 20 %of the female population.
• Mellemgruppen har tvetydige meningerom EU, idet de bakker op om visse emner oger imod andre.
• ‘Middle-of-the-roaders’ are ambivalentabout the Union, supporting some issues andopposing others.
De udgør 14 % af den kvindelige befolkning.
They represent 14 % of thefemale population.
• De ubeslutsomme er ret uinteresserede i EUog har ofte ingen mening om EU-spørgsmål.Har de en mening, er den gerne ret negativ.
• The undecisives are fairly uninterested inthe European Union and often lack an opinion on issues related to the Union. When
Figur 37: Kvinder og opslutningen til Den Europæiske Union% i hver gruppe, som anser deres lands medlemskab for at være en god ting
Graph 37: Women and support for the European Union% of each group that regards her country's membership as a good thing
Ubeslutsomme
Indecisives
Kilde: Eurobarometer 47.1. — markarbejde: mar.-apr. 1997.
Source: Eurobarometer 47.1. — Fieldwork : March-April 1997.
Der findes yderligere oplysninger om de indgående analyser af kvindernes synspunkter vedrørende EU i rapporten »Women’s attitudes to the European Union – A typology of public opinion among Europe’s women«, som foreligger på Europa-Kommissionens internetside på adressen: http://www.europa.eu.int/comm/dg10/epo/eb/eb47/typology.html
More information about the in-depth analyses of women’s views towards the European Union can be found in the following report: ‘Women’s attitudes to the European Union — A typology of public opinion among Europe’s women’. The report can be found on the European Commission’s web site at: http://www.europa.eu.int/comm/dg10/epo/eb/eb47/typology.html
Unge og Den Europæiske Union
Young people and the European Union
• Modstanderne er unge europæere, hvis synpå EU i det store og hele er negativt.
• Sceptics are young Europeans who holdlargely negative feelings about the European Union.
Ud afde tre grupper er de også mindst interesserede i EU.
Of the three groups, they are alsoleast interested in the EU.
Deres modstand er ikke begrænset til EU; de er også pessimistiske, når det gælderderes eget land og deres egen tilværelse. 28 % af de unge europæere tilhører dennegruppe.
Their scepticismisn’t limited to the European Union; they arealso most pessimistic when it comes to theirown country and their own personal life.Twenty-eight per cent of young Europeansbelong to this group.
Ligesom kvinderne har ikke alle Europasunge den samme mening om EU.
Like women, Europe’s young people alsodon’t all think alike when it comes to the European Union.
Indgåendeanalyser viser, at EU-borgere i alderen 15-29år kan inddeles i tre tydelige holdningsgrupper afhængig af, hvad de mener om Den Europæiske Union (figur 38).
In-depth analyses showthat EU citizens aged 15 to 29 can be placedinto three distinct attitudinal groupsdepending on how they feel about the European Union (Graph 38).
•Tilhængerne er unge europæere, derønsker et magtfuldt EU, som træffer politiske beslutninger.
• Sympathisers are young Europeans whowant a powerful European Union that takespolicy decisions.
Som varme tilhængere vedde også mest om EU og er mest interesserede i at lære mere.
As dedicated supporters,they also know the most about the EU andare most interested in learning more.
Denne gruppe udgøres af38 % af EU-borgerne i alderen 15-29 år.
Thisgroup represents 38 % of EU citizens aged 15to 29.
•De positive pragmatikere er unge europæere, der på et rationelt grundlag harbesluttet, at EU er en god ting.
• Positive pragmatics are young Europeanswho have rationally decided that the European Union represents a positive development.
Deres rationelle tænkemåde betyder dog, at de er knapså villige som tilhængerne til at give EU desamme beføjelser med hensyn til politiskbeslutningstagning.
However, their rationality makesthem less inclined than sympathisers to givethe EU the same amount of decision-makingpower.
Denne gruppe udgøresaf 33 % af den unge befolkning.
This group represents 33 % of theyoung population.
Tilhængere 38 %
Graph 38: Young people and the European Union Three distinct sets of attitudes
Ikke oplyst 1 %
Not classified 1.0%
Kilde: Eurobarometer 47.1 — markarbejde: mar.-apr. 1997.
Source: Eurobarometer 47.1 — Fieldwork: March-April 1997.
Figur 39: Unge europæere og deres opslutning til Den Europæiske Union% i hver gruppe, der anser deres lands EU-medlemskab for at være en god ting
Graph 39: Young Europeans and support for the European Union% of each group that regards their country's membership as a good thing
tikere mener, at deres lands EU-medlemskaber en god ting, mod kun 2 ud af 10 mod-
good thing, compared to only 2 in 10 young Europeans who belong to the ‘sceptics’
Figur 39 viser, i hvor stort omfang ungemennesker i hver af de tre grupper slutter opom deres lands medlemskab af EU.
Graph 39 shows the extent to which youngpeople belonging to each of the three groupssupport their country’s membership to the European Union.
Det fremgår heraf, at over 6 ud af 10 unge tilhængere og over halvdelen af de positive pragma-
As can be seen, more than6 in 10 young people who are sympathisersand more than half of the positive pragmatics believe their country’s membership is a
Der findes yderligere oplysninger om de indgående analyser af unge europæeres synspunkter om EU i rapporten: »Young people’s attitudes to the European Union — A typology of public opinion among young Europeans«. Rapporten foreligger på Europa-Kommissionens internetside på adressen:http:// europa.eu.int/comm/dg10/epo/eb/eb47/young/young_typology.pdf
More information about the in-depth analyses of young Europeans’ views towards the European Union can be found inthe following report: ‘Young people’s attitudes to the European Union — A typology of public opinion among young Europeans’.
Politiske beslutningstagere på topplan og Den Europæiske Union idet kun 4 % mener, at deres lands medlemskab af EU hverken er godt eller dårligt mod28 % af befolkningen i almindelighed.
Top decisionmakers and the European Union country’s membership as neither good norbad, compared to 28 % among the generalpublic.
I maj 1996 blev der udført en særlig undersøgelse blandt udvalgte politiske beslutningstagere på topplan i Europa.
In May 1996, a special survey was carried outamong a sample of Europe’s top decisionmakers (TDM’s).
Som detfremgår af figur 40, er politiske beslutningstagere på topplan betydeligt mere tilbøjeligeend den almindelige befolkning til at gå indfor EU.
As Graph 40 shows, topdecision-makers are considerably more likelythan the general public is to support the European Union.
De er også meget mere beslutsomme,
They are also much moredecisive, with only 4 % considering their
Figur 40: Opslutning til Den Europæiske Union Medlemskabet af EU er ...
Graph 40: Support for the European Union Membership to the European Union is …
Befolkningen i almindelighed
Top decisionmakers
medlemskabet. 9 ud af 10 politiske beslutningstagere på topplan har dette synspunktmod kun 4 ud af 10 personer i den almindelige befolkning (figur 41).
10 top decisionmakers hold this view, compared to only 4 in 10 members of the general public (Graph 41).
De udvalgte politiske beslutningstagere påtopplan blev fordelt i følgende fem kategorier: embedsmænd, valgte politikere,erhvervs- og arbejdsledere, medieledere samtakademiske, kulturelle og religiøse ledere.Undersøgelsen viste, at der ikke er ret storforskel i støtten til EU mellem disse grupper.
The sample consisted of the following fivecategories of TDM’s: civil servants, electedpoliticians, business and labour leaders,media leaders, academic, cultural and religious leaders. The survey found very littlevariation in support levels for the European Union among these groups.
Sammenlignet med befolkningen i almindelighed er de politiske beslutningstagere påtopplan betydeligt mere tilbøjelige til atmene, at deres land har haft fordele af EU-
In comparison to the general public, topdecision-makers are also considerably morelikely to believe that their country has benefited from EU membership. As many as 9 in
Figur 41: Folks opfattelse af, om EU-medlemskabet har givet fordele eller ej % har det synspunkt, at deres land ...
Graph 41: Perceived benefit of EU membership % holding the view that their country has …
Alle grupperne af politiske beslutningstagerepå topplan er imidlertid mindst to gange såtilbøjelige til at mene, at EU-medlemskabeter fordelagtigt for deres land, end denalmindelige befolkning (1).
However, all groups of top decision-makersare at least twice as likely as members of thegeneral public to hold the view that EU
Ser man igen på de fem kategorier af politiske beslutningstagere på topplan, viser detsig, at embedsmænd er mest tilbøjelige til atmene, at deres land har haft fordele af EU-medlemskabet, hvorimod medielederne ermindst tilbøjelige til at have dette synspunkt.
Looking again at the five categories of topdecision-makers shows that civil servants aremost likely to feel that their country hasbenefited from EU membership while medialeaders are least likely to share this view.
Forventninger til det 21. århundrede forevist en liste med 11 udsagn om det 21.århundrede (figur 42 og 43).
Expectations for the 21st century statements about the 21st century (Graphs42 and 43).
I forbindelse med Eurobarometerundersøgelsen i efteråret 1997 fik respondenterne
The autumn 1997 Eurobarometersurvey presented its respondents with a list of 11
Figur 42: Meninger om det 21. århundrede – positivt formulerede udsagn – (EU-15)
Graph 42: Feelings about the 21st century positively worded statements (EU-15)
Der gøres markante teknologiske fremskridt
Technological progress will be significant
Det bliver muligt at udrydde eller kurere alvorlige sygdomme som f.eks. aids og kræft
It will be possible to eliminate or cure serious diseases like AIDS or cancer
Vores måde at leve på ændrer sig meget
Our way of life will change a lot
Vore børn og børnebørn får et bedre liv, end vore forældre og bedsteforældre havde det
Our children and grandchildren will have a better lifethan our parents and grandparents had
Vort lands generelle økonomiske situation bliver forbedret
The overall economic situation in our countrywill improve
Jeg kan ikke vente, til det bliver det 21. århundrede
I can't wait for the 21st century
% Overvejende enig
% tend to agree
% Overvejende uenig
% tend to disagree
Kilde: Eurobarometer 48 — markarbejde: okt. - nov. 1997.
Source: Eurobarometer 48 — Fieldwork : October-November 1997.
Figur 43: Meninger om det 21. århundrede– negativt formulerede udsagn – (EU-15)
Graph 43: Feelings about the 21st century negatively worded statements (EU-15)
Det 21. århundrede bliver værre end det 20. århundrede
The 21st century will be worse than this century
Samfundet (i land) bliver værre og værre
(Nationality) society will get worse and worse
Arbejdsløsheden vil være lige så udbredt som i dag
Unemployment will be at least as important as today
% Overvejende enig
% tend to disagree
% Overvejende uenig
% tend to agree